# Euroopa Liidu C 295/30.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 295 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 47. köide30. november 2004 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 295

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

47. köide30. november 2004

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2004/C 295/1 | Eriaruanne nr 2/2004 seoses liitumiseelse abiga: Kas sapardit on hästi juhitud?, koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2004/C 295/1

Eriaruanne nr 2/2004 seoses liitumiseelse abiga: Kas sapardit on hästi juhitud?, koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 30.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/1

---

ERIARUANNE nr 2/2004

seoses liitumiseelse abiga

KAS SAPARDIT ON HÄSTI JUHITUD?

koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 punktile 2)

(2004/C 295/01)

SISUKORD

| I–XI | KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–XI

| 1–10 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–10

| 1–7 | Mis on Sapard? |
| --- | --- |

1–7

| 8–10 | Kuidas me Sapardit auditeerisime? |
| --- | --- |

8–10

| 11–25 | SAPARDI ELLUVIIMISE ETAPID |
| --- | --- |

11–25

| 11–12 | Suur osa olemasolevatest vahenditest jäi kasutamata |
| --- | --- |

11–12

| 13–15 | programmi käivitamiseks kulunud aja tõttu |
| --- | --- |

13–15

| 16–21 | ja viivituste tõttu programmi elluviimisel Sapardi riikide poolt |
| --- | --- |

16–21

| 22–23 | Põhietappe ei ole analüüsitud viisil, mis võimaldaks vigadest õppust võtta |
| --- | --- |

22–23

| 24–25 | ja eelarvevahendeid alakasutati järjepidevalt |
| --- | --- |

24–25

| 26–35 | DETSENTRALISEERITUD ELLUVIIMINE |
| --- | --- |

26–35

| 26–27 | oli komisjoni valik |
| --- | --- |

26–27

| 28–30 | kuid komisjoni puudulik ettevalmistus ja tihe ajakava tekitasid detsentraliseerimisel raskusi |
| --- | --- |

28–30

| 31–35 | ja komisjoni juhtimisviis ei vastanud alati Sapardi riikide vajadustele |
| --- | --- |

31–35

| 36–57 | SAPARDI PEAMISED TULEMUSED |
| --- | --- |

36–57

| 36–37 | kümnest riigist kaheksas piiratud mõju |
| --- | --- |

36–37

| 38–40 | Käibemaksu lisamine abikõlblike kulutuste hulka ei soodusta Sapardi eesmärkide elluviimist |
| --- | --- |

38–40

| 41–47 | “ELi standardite” saavutamisel ei olnud erilist edasiminekut |
| --- | --- |

41–47

| 48–49 | Eesmärgid polnud alati selged |
| --- | --- |

48–49

| 50–51 | ja komisjoni aruandlus eesmärkide ja prioriteetide osas ei olnud nõuetekohane |
| --- | --- |

50–51

| 52–57 | Institutsioonide väljaarendamine on olnud positiivne, välja arvatud põllumajandusliku keskkonna osas |
| --- | --- |

52–57

| 58–80 | HINNANG KANDIDAATRIIKIDES LOODUD SÜSTEEMIDELE |
| --- | --- |

58–80

| 58–60 | Süsteemide eelnev heakskiit on taganud range finantskontrolli |
| --- | --- |

58–60

| 61–65 | Praktikas süsteemid üldjuhul toimisid |
| --- | --- |

61–65

| 66–67 | Kuid toimikutes jäi vajaka tõendusmaterjalidest |
| --- | --- |

66–67

| 68–76 | Sapardi süsteemid sõltusid nõrgematest süsteemidest |
| --- | --- |

68–76

| 77–80 | Ja siseriiklikud intressialased eeskirjad olid vastuolus Sapardi eeskirjadega |
| --- | --- |

77–80

| 81–97 | PROGRAMMI RAKENDUSPROBLEEMID SAPARDI RIIKIDES |
| --- | --- |

81–97

| 81–90 | Potentsiaalsetel abisaajatel jääb puudu omavahenditest ja neil on raskusi krediidi saamisega |
| --- | --- |

81–90

| 91–95 | Ning haldusprotseduurid olid keerukad |
| --- | --- |

91–95

| 96–97 | Mis viis olukorrani, kus toetust saavad vaid majanduslikult tugevad abitaotlejad |
| --- | --- |

96–97

| 98–109 | VAJA ON KOMISJONI TEGUTSEMIST, SEST |
| --- | --- |

98–109

| 98–103 | Ebapiisavad eeskirjad ja kontrollid viivad üldkulutusi puudutavate kulude väärkasutuseni |
| --- | --- |

98–103

| 104–109 | Ja puudub kindlus, et erahankeid käsitlevate eeskirjade alusel kasutatakse raha õigesti |
| --- | --- |

104–109

| 110–121 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

110–121

Lisa 1 ELi aastatel 2000–2003 antud abi riikide ning abisaaja ja meetme põhitüübi kaupa

Lisa 2 Läbivaadatud projektide nimekiri

Komisjoni vastused

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelne programm Sapard on esimene välisabi programm, mida viiakse ellu detsentraliseeritult. Programmi eesmärgid on kaasa aidata ühenduse õigustiku rakendamisele ning põllumajandussektori kohandamise ja maapiirkondadega seotud probleemide lahendamisele kümnes Sapardilt abi saavas riigis. (1) Neid kümmet riiki nimetatakse siinkohal edaspidi “Sapardi riikideks”. Olulise kasvu tõttu liitumiseelses eelarves, mida Sapardi osas tuli juhtida vastloodud struktuuride abil ja vastloodud eeskirjade alusel, viis kontrollikoda läbi auditi, millega püüti leida vastus küsimusele: “Kas Sapardit on hästi juhitud?” (vt punktid 1–10). |
| --- | --- |

I.

Põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelne programm Sapard on esimene välisabi programm, mida viiakse ellu detsentraliseeritult. Programmi eesmärgid on kaasa aidata ühenduse õigustiku rakendamisele ning põllumajandussektori kohandamise ja maapiirkondadega seotud probleemide lahendamisele kümnes Sapardilt abi saavas riigis. (1) Neid kümmet riiki nimetatakse siinkohal edaspidi “Sapardi riikideks”. Olulise kasvu tõttu liitumiseelses eelarves, mida Sapardi osas tuli juhtida vastloodud struktuuride abil ja vastloodud eeskirjade alusel, viis kontrollikoda läbi auditi, millega püüti leida vastus küsimusele: “Kas Sapardit on hästi juhitud?” (vt punktid 1–10).

| II. | Vastus sellele küsimusele on, et juhtimise kvaliteet on olnud erineva tasemega. Sapardi käivitamine hilines märkimisväärselt, mis tulenes osaliselt sellest, et komisjon ei teinud plaane piisavalt varakult. Sapardi elluviimine on küll kiirenenud, kuid 2003. aasta lõpuks olid põhieesmärgid saavutamata. Programmi rakendamise hilinemine enamikes Sapardi riikides johtus osaliselt komisjoni suuniste ja nõuannete puudumisest, sellest, et riikidel tuli lühikese ajaga omandada palju uut, ning asjaolust, et osa meetmetest ei ole veel kasutusele võetud. |
| --- | --- |

II.

Vastus sellele küsimusele on, et juhtimise kvaliteet on olnud erineva tasemega. Sapardi käivitamine hilines märkimisväärselt, mis tulenes osaliselt sellest, et komisjon ei teinud plaane piisavalt varakult. Sapardi elluviimine on küll kiirenenud, kuid 2003. aasta lõpuks olid põhieesmärgid saavutamata. Programmi rakendamise hilinemine enamikes Sapardi riikides johtus osaliselt komisjoni suuniste ja nõuannete puudumisest, sellest, et riikidel tuli lühikese ajaga omandada palju uut, ning asjaolust, et osa meetmetest ei ole veel kasutusele võetud.

| III. | Suur osa olemasolevatest vahenditest jäi kasutamata ja eelarvevahendeid hinnati pidevalt üle, sest märkimisväärne aeg kulus Sapardi käivitamisele ja rakendamisele. Üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja reeglid olid veel välja töötamata, kui nõukogu Sapardi määruse 1999. aasta juunis vastu võttis. Vajalike süsteemide juurutamine Sapardi riikides oli mõnel juhul aeganõudev, selle põhjuseid komisjon aga ei analüüsinud. Alates Sapardi käivitamisest kõnealustes riikides on keerukad ja Sapardi eeskirjades ettenähtust rangemad haldusprotseduurid takistanud programmi kiiret ja tõhusat rakendamist (vt punktid 11–25). |
| --- | --- |

III.

Suur osa olemasolevatest vahenditest jäi kasutamata ja eelarvevahendeid hinnati pidevalt üle, sest märkimisväärne aeg kulus Sapardi käivitamisele ja rakendamisele. Üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja reeglid olid veel välja töötamata, kui nõukogu Sapardi määruse 1999. aasta juunis vastu võttis. Vajalike süsteemide juurutamine Sapardi riikides oli mõnel juhul aeganõudev, selle põhjuseid komisjon aga ei analüüsinud. Alates Sapardi käivitamisest kõnealustes riikides on keerukad ja Sapardi eeskirjades ettenähtust rangemad haldusprotseduurid takistanud programmi kiiret ja tõhusat rakendamist (vt punktid 11–25).

| IV. | Komisjoni valik programmi detsentraliseeritud elluviimise kasuks oli õigustatud, arvestades finantseeritavate projektide tõenäoliselt suurt hulka, kuid selles alahinnati vajaminevat aega. Ehkki komisjon korraldas seminare ja oli Sapardi riikidega muul viisil ühenduses, ei taga komisjoni detsentraliseeritud Sapardi juhtimine rakenduslike probleemide aktiivset ja järjepidevat kindlakstegemist ning järelkontrolli. Seetõttu ei kasutatud mitte kõigis Sapardi riikides parimaid lahendusi (vt punktid 26–35). |
| --- | --- |

IV.

Komisjoni valik programmi detsentraliseeritud elluviimise kasuks oli õigustatud, arvestades finantseeritavate projektide tõenäoliselt suurt hulka, kuid selles alahinnati vajaminevat aega. Ehkki komisjon korraldas seminare ja oli Sapardi riikidega muul viisil ühenduses, ei taga komisjoni detsentraliseeritud Sapardi juhtimine rakenduslike probleemide aktiivset ja järjepidevat kindlakstegemist ning järelkontrolli. Seetõttu ei kasutatud mitte kõigis Sapardi riikides parimaid lahendusi (vt punktid 26–35).

| V. | Programmi elluviimise nelja esimese aasta jooksul maksti lõplikele abisaajatele välja ainult 323 miljonit eurot (14,8 %) olemasolevast 2 183 miljonit euro suurusest eelarvest. Kulude madala taseme tõttu liitumiseelsel perioodil, mis kümnest abisaajariigist kaheksa puhul kestis 1. jaanuarist 2000 kuni 1. maini 2004, on panus Sapardis määratletud eesmärkide täideviimisse olnud kesine. Bulgaaria ja Rumeenia puhul, kelle liitumiseelne periood kestab eeldatavasti 1. jaanuarini 2007, võib oodata märksa suuremat mõju. Poolas maksab Sapard vähemalt 17,7 miljonit eurot käibemaksuna riigieelarvesse, mis ei soodusta Sapardi eesmärkide elluviimist (vt punktid 36–40). |
| --- | --- |

V.

Programmi elluviimise nelja esimese aasta jooksul maksti lõplikele abisaajatele välja ainult 323 miljonit eurot (14,8 %) olemasolevast 2 183 miljonit euro suurusest eelarvest. Kulude madala taseme tõttu liitumiseelsel perioodil, mis kümnest abisaajariigist kaheksa puhul kestis 1. jaanuarist 2000 kuni 1. maini 2004, on panus Sapardis määratletud eesmärkide täideviimisse olnud kesine. Bulgaaria ja Rumeenia puhul, kelle liitumiseelne periood kestab eeldatavasti 1. jaanuarini 2007, võib oodata märksa suuremat mõju. Poolas maksab Sapard vähemalt 17,7 miljonit eurot käibemaksuna riigieelarvesse, mis ei soodusta Sapardi eesmärkide elluviimist (vt punktid 36–40).

| VI. | Lõpuleviidud projektide esimesed tulemused näitavad, et põllumajandustööstusele eraldatud raha on üldjuhul kasutatud pigem projektideks, mis suurendavad põllumajandustoodangut, kui sellisteks, mis parandavad põllumajandustoodangu kvaliteeti (kvaliteedi- ja tervishoiunõuete täitmine ja keskkonnakaitse) (vt punktid 41–47). |
| --- | --- |

VI.

Lõpuleviidud projektide esimesed tulemused näitavad, et põllumajandustööstusele eraldatud raha on üldjuhul kasutatud pigem projektideks, mis suurendavad põllumajandustoodangut, kui sellisteks, mis parandavad põllumajandustoodangu kvaliteeti (kvaliteedi- ja tervishoiunõuete täitmine ja keskkonnakaitse) (vt punktid 41–47).

| VII. | Komisjon ei esitanud teavet selle kohta, kui hästi Sapard oma eesmärke täitis, vaid keskendus selle asemel institutsioonide väljaarendamisele. See on olnud iseenesest positiivne, kuna Sapardi kaudu saavad riiklikud ametivõimud praktilisi kogemusi ELi vahendite juhtimiseks pärast liitumist. Ühe tähtsama liitumisjärgse meetme — põllumajandusliku keskkonna — osas oli mõju aga siiski piiratud. (vt punktid 48–57). |
| --- | --- |

VII.

Komisjon ei esitanud teavet selle kohta, kui hästi Sapard oma eesmärke täitis, vaid keskendus selle asemel institutsioonide väljaarendamisele. See on olnud iseenesest positiivne, kuna Sapardi kaudu saavad riiklikud ametivõimud praktilisi kogemusi ELi vahendite juhtimiseks pärast liitumist. Ühe tähtsama liitumisjärgse meetme — põllumajandusliku keskkonna — osas oli mõju aga siiski piiratud. (vt punktid 48–57).

| VIII. | Üks Sapardi nõuetest on komisjoni audititel põhinev eelnev heakskiit kõnealustes riikides rajatud süsteemidele. See on taganud täpselt määratletud, põhikontrolle sisaldavate süsteemide toimimise juba enne vahendite kasutamist. See nõue on põhiline erinevus võrreldes sarnaste liikmesriikides toimivate projektidega, mille elluviimist võib alustada ilma selliste auditite või süsteemide eelneva heakskiiduta komisjoni poolt (vt punktid 58–60). |
| --- | --- |

VIII.

Üks Sapardi nõuetest on komisjoni audititel põhinev eelnev heakskiit kõnealustes riikides rajatud süsteemidele. See on taganud täpselt määratletud, põhikontrolle sisaldavate süsteemide toimimise juba enne vahendite kasutamist. See nõue on põhiline erinevus võrreldes sarnaste liikmesriikides toimivate projektidega, mille elluviimist võib alustada ilma selliste auditite või süsteemide eelneva heakskiiduta komisjoni poolt (vt punktid 58–60).

| IX. | Kontrollikoda leidis Sapardi süsteemide osas, et neis kajastusid kesksed valdkonnad, menetlused olid hästi dokumenteeritud, paberil olevad süsteemid toimisid üldjuhul praktikas ja enamuse läbivaadatud toimikute osas rakendati kontrolliprotseduure. Raskusi põhjustas asjaolu, et Sapardit lähteandmetega varustanud süsteemid, mida komisjon eelnevalt heaks ei kiitnud, ei olnud kvaliteedilt samal tasemel. See puudutas eelkõige kvaliteedi-, tervishoiu- ja keskkonnastandardite järgimise alast riiklikku kontrolli, mis leiti olevat ebapiisav (vt punktid 61–80). |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoda leidis Sapardi süsteemide osas, et neis kajastusid kesksed valdkonnad, menetlused olid hästi dokumenteeritud, paberil olevad süsteemid toimisid üldjuhul praktikas ja enamuse läbivaadatud toimikute osas rakendati kontrolliprotseduure. Raskusi põhjustas asjaolu, et Sapardit lähteandmetega varustanud süsteemid, mida komisjon eelnevalt heaks ei kiitnud, ei olnud kvaliteedilt samal tasemel. See puudutas eelkõige kvaliteedi-, tervishoiu- ja keskkonnastandardite järgimise alast riiklikku kontrolli, mis leiti olevat ebapiisav (vt punktid 61–80).

| X. | Peamised rakendusprobleemid tulenesid sellest, et potentsiaalsetel abisaajatel jäi puudu omavahenditest, neil oli raskusi krediidi saamisega ning nad pidid läbi tegema keerukad haldusprotseduurid. Selle tulemusel eelistas Sapard majanduslikult tugevaid ja paremini organiseeritud abitaotlejaid, kellel oli piisav omakapital või head laenusaamisvõimalused. Väiksematele taludele ja ettevõtetele, kes peavad tegema kõige suuremaid pingutusi, et standarditele vastata, vahendeid moderniseerida ja tõhusust suurendada, oli see abi saamisel suureks takistuseks (vt punktid 81–97). |
| --- | --- |

X.

Peamised rakendusprobleemid tulenesid sellest, et potentsiaalsetel abisaajatel jäi puudu omavahenditest, neil oli raskusi krediidi saamisega ning nad pidid läbi tegema keerukad haldusprotseduurid. Selle tulemusel eelistas Sapard majanduslikult tugevaid ja paremini organiseeritud abitaotlejaid, kellel oli piisav omakapital või head laenusaamisvõimalused. Väiksematele taludele ja ettevõtetele, kes peavad tegema kõige suuremaid pingutusi, et standarditele vastata, vahendeid moderniseerida ja tõhusust suurendada, oli see abi saamisel suureks takistuseks (vt punktid 81–97).

| XI. | Eeskirjad ja kontrollid erahangete ja üldkulude osas olid ebapiisavad. Tõhusaid kontrolle suuremana näidatud arvete vastuvõtmise ja väljamaksmise ärahoidmiseks ei tehtud (vt punktid 98–109). |
| --- | --- |

XI.

Eeskirjad ja kontrollid erahangete ja üldkulude osas olid ebapiisavad. Tõhusaid kontrolle suuremana näidatud arvete vastuvõtmise ja väljamaksmise ärahoidmiseks ei tehtud (vt punktid 98–109).

SISSEJUHATUS

Mis on Sapard?

| 1. | Luxembourg’i Euroopa Ülemkogu võttis 1997. aasta detsembris vastu laienemisprotsessi käivitamise otsused eesmärgiga valmistada kandidaatriike ette liiduga ühinemiseks. See hõlmas ühinemiseelse strateegia tõhustamist, et võimaldada Kesk- ja Ida-Euroopa riikidel lõpuks Euroopa Liidu liikmeks saada ning juhinduda selleks võimalikult palju ühenduse õigustikust (2). Ühinemiseelse strateegia osana otsustati oluliselt suurendada ühinemiseelset abi: kõrvuti juba olemasoleva PHARE programmiga (3) hõlmaks see 2000. aastast alates struktuuripoliitika rahastamisvahendeid ja põllumajandusabi. |
| --- | --- |

1.

Luxembourg’i Euroopa Ülemkogu võttis 1997. aasta detsembris vastu laienemisprotsessi käivitamise otsused eesmärgiga valmistada kandidaatriike ette liiduga ühinemiseks. See hõlmas ühinemiseelse strateegia tõhustamist, et võimaldada Kesk- ja Ida-Euroopa riikidel lõpuks Euroopa Liidu liikmeks saada ning juhinduda selleks võimalikult palju ühenduse õigustikust (2). Ühinemiseelse strateegia osana otsustati oluliselt suurendada ühinemiseelset abi: kõrvuti juba olemasoleva PHARE programmiga (3) hõlmaks see 2000. aastast alates struktuuripoliitika rahastamisvahendeid ja põllumajandusabi.

| 2. | 1. jaanuaril 2000 käivitati vastavalt põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (Sapard). Sapardi määruses (4) sätestatakse programmi eesmärgid järgmiselt:






  — | aidata kaasa ühenduse õigustiku rakendamisele ühise põllumajanduspoliitika ja sellega seonduva poliitika suhtes, |
| --- | --- | --- |

2.

1. jaanuaril 2000 käivitati vastavalt põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (Sapard). Sapardi määruses (4) sätestatakse programmi eesmärgid järgmiselt:

—

aidata kaasa ühenduse õigustiku rakendamisele ühise põllumajanduspoliitika ja sellega seonduva poliitika suhtes,

| — | lahendada esmatähtsad ja eriprobleemid, et kohandada säästvalt kandidaatriikide põllumajandussektorit ja maapiirkondi. |
| --- | --- |

—

lahendada esmatähtsad ja eriprobleemid, et kohandada säästvalt kandidaatriikide põllumajandussektorit ja maapiirkondi.

| 3. | Seda programmi hallati eelarve (5) rubriigi B7-0 peatüki 1 all (ühinemiseelne strateegia). Kümnele Sapardi riigile eraldati aastatel 2002–2003 vahendeid 2 183 miljonit eurot. (6) Lisas 1 on toodud selle summa jaotus riikide vahel. |
| --- | --- |

3.

Seda programmi hallati eelarve (5) rubriigi B7-0 peatüki 1 all (ühinemiseelne strateegia). Kümnele Sapardi riigile eraldati aastatel 2002–2003 vahendeid 2 183 miljonit eurot. (6) Lisas 1 on toodud selle summa jaotus riikide vahel.

| 4. | Sapard annab ELi ja riiklikest vahenditest abi põllumajandustootjatele (peamiselt talumajapidamistele investeeringuteks põllumajandusmasinatesse) ja töötlemisettevõtetele (peamiselt investeeringuteks seadmetesse) maksimaalselt 50 % ulatuses ning abisaajal tuleb rahastada ülejäänud osa (50 % või rohkem). (7) Kohaliku kogukonna puhul (maaelu infrastruktuuri, näiteks kohalike teede ja kanalisatsiooni arendamisel) on Sapardi abi kuni 100 %. Kõikidel juhtudel (olenemata sellest, kas riigiabi antakse 50 % või 100 % ulatuses) katab EL antud abist 75 % ja riiklik kaasfinantseerimine katab ülejäänud 25 %. |
| --- | --- |

4.

Sapard annab ELi ja riiklikest vahenditest abi põllumajandustootjatele (peamiselt talumajapidamistele investeeringuteks põllumajandusmasinatesse) ja töötlemisettevõtetele (peamiselt investeeringuteks seadmetesse) maksimaalselt 50 % ulatuses ning abisaajal tuleb rahastada ülejäänud osa (50 % või rohkem). (7) Kohaliku kogukonna puhul (maaelu infrastruktuuri, näiteks kohalike teede ja kanalisatsiooni arendamisel) on Sapardi abi kuni 100 %. Kõikidel juhtudel (olenemata sellest, kas riigiabi antakse 50 % või 100 % ulatuses) katab EL antud abist 75 % ja riiklik kaasfinantseerimine katab ülejäänud 25 %.

| 5. | Sapard on ainulaadne, sest see on esimene detsentraliseeritult rakendatav välisabi programm. See tähendab, et projekti valikule, pakkumistele ja tellimistele ei ole vaja komisjoni eelnevat heakskiitu (8). Detsentraliseeritud juhtimise puhul on Sapardi riikides hoolikalt järgitud ELi liikmesriikides loodud süsteeme ning komisjoni poolt kõikide Sapardi riikide jaoks heaks kiidetud põllumajanduse ja maaelu arengu programme. Sapardi määruses sätestatakse, et need programmid peaksid põhinema riikide koostatud kavadel, mis peaksid seonduma 15 määruses kindlaksmääratud meetmega. |
| --- | --- |

5.

Sapard on ainulaadne, sest see on esimene detsentraliseeritult rakendatav välisabi programm. See tähendab, et projekti valikule, pakkumistele ja tellimistele ei ole vaja komisjoni eelnevat heakskiitu (8). Detsentraliseeritud juhtimise puhul on Sapardi riikides hoolikalt järgitud ELi liikmesriikides loodud süsteeme ning komisjoni poolt kõikide Sapardi riikide jaoks heaks kiidetud põllumajanduse ja maaelu arengu programme. Sapardi määruses sätestatakse, et need programmid peaksid põhinema riikide koostatud kavadel, mis peaksid seonduma 15 määruses kindlaksmääratud meetmega.

| 6. | Rohkem on kontsentreerutud meetmetele, mis on koondunud investeeringutele põllumajanduslikku töötlemisse (et parandada põllumajandustoodete töötlemist ja turustamist, samuti investeeringud põllumajandusettevõtetesse) ja mis arendavad maapiirkondi (maainfrastruktuuri arendamine ja parandamine). Sapardi riigid asetasid need meetmed eelisasendisse võrreldes teiste võimalike meetmetega, näiteks põllumajanduskeskkonna, metsamajanduse ja metsastamise meetmed, millele eraldati vaid neli protsenti kõikidest vahenditest. Lisas 1 on toodud peamistele meetmetele ja abisaajatele tehtud eraldiste jaotus riikide kaupa. |
| --- | --- |

6.

Rohkem on kontsentreerutud meetmetele, mis on koondunud investeeringutele põllumajanduslikku töötlemisse (et parandada põllumajandustoodete töötlemist ja turustamist, samuti investeeringud põllumajandusettevõtetesse) ja mis arendavad maapiirkondi (maainfrastruktuuri arendamine ja parandamine). Sapardi riigid asetasid need meetmed eelisasendisse võrreldes teiste võimalike meetmetega, näiteks põllumajanduskeskkonna, metsamajanduse ja metsastamise meetmed, millele eraldati vaid neli protsenti kõikidest vahenditest. Lisas 1 on toodud peamistele meetmetele ja abisaajatele tehtud eraldiste jaotus riikide kaupa.

| 7. | Rakendamis- ja maksefunktsioonid Sapardi riikides on Sapardi agentuuri kohustus. Potentsiaalsed abisaajad saadavad taotlused selle agentuuri kohalikele büroodele. Rahandusministeeriumi juures asuv spetsiaalne organ, niinimetatud rahvuslik fond, esitab abitaotlused komisjonile ja saab komisjonilt abimaksed, mis seejärel suunatakse Sapardi agentuurile. |
| --- | --- |

7.

Rakendamis- ja maksefunktsioonid Sapardi riikides on Sapardi agentuuri kohustus. Potentsiaalsed abisaajad saadavad taotlused selle agentuuri kohalikele büroodele. Rahandusministeeriumi juures asuv spetsiaalne organ, niinimetatud rahvuslik fond, esitab abitaotlused komisjonile ja saab komisjonilt abimaksed, mis seejärel suunatakse Sapardi agentuurile.

Kuidas me Sapardit auditeerisime?

| 8. | Suure kasvu tõttu ühinemiseelses eelarves, mis aastatel 1999–2000 kahekordistus ja mida Sapardi osas tuli juhtida vastloodud struktuuride abil ja vastloodud eeskirjade alusel, otsustas kontrollikoda läbi viia auditi, millega püüti leida vastus küsimusele: “Kas Sapardit on hästi juhitud?”. Määrati kindlaks kolm auditi eesmärki — vaadata üle:






  — | komisjoni poolt programmi juhtimise ja kontrollimise süsteem, |
| --- | --- | --- |

8.

Suure kasvu tõttu ühinemiseelses eelarves, mis aastatel 1999–2000 kahekordistus ja mida Sapardi osas tuli juhtida vastloodud struktuuride abil ja vastloodud eeskirjade alusel, otsustas kontrollikoda läbi viia auditi, millega püüti leida vastus küsimusele: “Kas Sapardit on hästi juhitud?”. Määrati kindlaks kolm auditi eesmärki — vaadata üle:

—

komisjoni poolt programmi juhtimise ja kontrollimise süsteem,

| — | Sapardi riikides loodud süsteemide kvaliteet ja |
| --- | --- |

—

Sapardi riikides loodud süsteemide kvaliteet ja

| — | projektide valik, heakskiitmine ja rakendamine riiklike ja piirkondlike ametivõimude poolt. |
| --- | --- |

—

projektide valik, heakskiitmine ja rakendamine riiklike ja piirkondlike ametivõimude poolt.

Nende eesmärkide abil sai kontrollikoda analüüsida, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemid olid tulemuslikud ja mõistlikult kohaldatud või olid need ebapiisavad.

| 9. | Auditeerimine toimus komisjonis (põllumajanduse peadirektoraadis) ja neljas Sapardi riigis (Bulgaarias, Leedus, Poolas ja Rumeenias). Kontrolliti 76 projekti dokumentatsiooni ja neist 42 projekti vaadati vahemikus novembrist 2002 septembrini 2003 üle kohapeal. Valimi projektid hõlmasid peamisi auditeerimise ajal rakendatud meetmeid, mis moodustasid umbes 95 % nendes neljas riigis sõlmitud lepingutest ja tehtud väljamaksetest. (9) Lisaks analüüsiti Sapardi riikides loodud süsteemide peamisi komponente. Külastatud riikide kõrgeimate kontrolliasutuste töötajad töötasid koos kontrollikoja audiitoritega ja saatsid neid. |
| --- | --- |

9.

Auditeerimine toimus komisjonis (põllumajanduse peadirektoraadis) ja neljas Sapardi riigis (Bulgaarias, Leedus, Poolas ja Rumeenias). Kontrolliti 76 projekti dokumentatsiooni ja neist 42 projekti vaadati vahemikus novembrist 2002 septembrini 2003 üle kohapeal. Valimi projektid hõlmasid peamisi auditeerimise ajal rakendatud meetmeid, mis moodustasid umbes 95 % nendes neljas riigis sõlmitud lepingutest ja tehtud väljamaksetest. (9) Lisaks analüüsiti Sapardi riikides loodud süsteemide peamisi komponente. Külastatud riikide kõrgeimate kontrolliasutuste töötajad töötasid koos kontrollikoja audiitoritega ja saatsid neid.

| 10. | Sapardi auditeerimine tugines kontrollikoja aastaaruannetes (10) avaldatud varasemate, programmi käivitamisele keskendunud auditite tulemustele ja komisjonipoolsele Sapardi süsteemide analüüsile ning järelevalvele. Peamised järeldused olid, et Sapardi rahastamisvahendi käivitamine ja eelkõige selle keerulise õigusliku aluse üksikasjade selgitamine ja väljatöötamine võttis palju aega ja et juhtimis- ning kontrollisüsteemid nägid ette ebapiisaval arvul kontrollimisi sellistes riskivaldkondades nagu personalitöö, topeltrahastamise vältimine, usaldusväärne finantsjuhtimine, pangaintressid ning keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu miinimumstandardite järgimine. |
| --- | --- |

10.

Sapardi auditeerimine tugines kontrollikoja aastaaruannetes (10) avaldatud varasemate, programmi käivitamisele keskendunud auditite tulemustele ja komisjonipoolsele Sapardi süsteemide analüüsile ning järelevalvele. Peamised järeldused olid, et Sapardi rahastamisvahendi käivitamine ja eelkõige selle keerulise õigusliku aluse üksikasjade selgitamine ja väljatöötamine võttis palju aega ja et juhtimis- ning kontrollisüsteemid nägid ette ebapiisaval arvul kontrollimisi sellistes riskivaldkondades nagu personalitöö, topeltrahastamise vältimine, usaldusväärne finantsjuhtimine, pangaintressid ning keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu miinimumstandardite järgimine.

SAPARDI ELLUVIIMISE ETAPID

Suur osa olemasolevatest vahenditest jäi kasutamata

| 11. | Joonisel kujutatakse Sapardi programmi rakendamise etappe alates esimesest õigusakti ettepanekust kuni 31. detsembrini 2003. Lahtrites on teave peamiste etappide lõpetamise kohta. A osas toodud summad näitavad vahet üldeelarves oleva ühenduse rahalise panuse (11) ja abisaajatega sõlmitud lepingute kogusumma vahel. Erinevus peegeldab eelarves olevaid summasid, mida Sapardi riigid ei kasutanud selle aja tõttu, mis kulus nende süsteemide heakskiitmiseks, ja seejärel rakendamisraskustest tingitud viivituste tõttu nendes riikides. Kaks peamist rakendamisprobleemi on toodud esile punktides 81–95. |
| --- | --- |

11.

Joonisel kujutatakse Sapardi programmi rakendamise etappe alates esimesest õigusakti ettepanekust kuni 31. detsembrini 2003. Lahtrites on teave peamiste etappide lõpetamise kohta. A osas toodud summad näitavad vahet üldeelarves oleva ühenduse rahalise panuse (11) ja abisaajatega sõlmitud lepingute kogusumma vahel. Erinevus peegeldab eelarves olevaid summasid, mida Sapardi riigid ei kasutanud selle aja tõttu, mis kulus nende süsteemide heakskiitmiseks, ja seejärel rakendamisraskustest tingitud viivituste tõttu nendes riikides. Kaks peamist rakendamisprobleemi on toodud esile punktides 81–95.

Image

| 12. | B osas on toodud rakendusüksustega sõlmitud lepingutes nimetatud summad, mida ei ole veel välja makstud. See kajastab projektide rakendamiseks vajalikku aega, mis näiteks ehitusprojektide puhul võib tavaliselt olla üle aasta, kuid kajastab ka haldusviivitusi (vt punkt 16 alapunkt jj). C osas on toodud vahendite tegelik laekumine abisaajatele. |
| --- | --- |

12.

B osas on toodud rakendusüksustega sõlmitud lepingutes nimetatud summad, mida ei ole veel välja makstud. See kajastab projektide rakendamiseks vajalikku aega, mis näiteks ehitusprojektide puhul võib tavaliselt olla üle aasta, kuid kajastab ka haldusviivitusi (vt punkt 16 alapunkt jj). C osas on toodud vahendite tegelik laekumine abisaajatele.

Programmi käivitamiseks kulunud aja tõttu

| 13. | Juunis 1999 võttis nõukogu vastu komisjoni Sapardi määruse ettepaneku. Selles nähti ette uus ja keeruline õigusraamistik, mis oli vaja täiendavalt kindlaks määrata. Komisjonil kulus seitse kuud rakendamispõhimõtete kindlaksmääramiseks; seejärel kuus kuud üksikasjalike eeskirjade koostamiseks ja vastuvõtmiseks; seejärel veel kuus kuud Sapardi riikidega kokkulepete koostamiseks, nende läbirääkimiseks ja vastuvõtmiseks. Nii oli õiguslik alus lõplikult otsustatud 29. novembriks 2000. (12) 2001. aasta märtsi lõpuks olid riigid kokkulepetele alla kirjutanud. |
| --- | --- |

13.

Juunis 1999 võttis nõukogu vastu komisjoni Sapardi määruse ettepaneku. Selles nähti ette uus ja keeruline õigusraamistik, mis oli vaja täiendavalt kindlaks määrata. Komisjonil kulus seitse kuud rakendamispõhimõtete kindlaksmääramiseks; seejärel kuus kuud üksikasjalike eeskirjade koostamiseks ja vastuvõtmiseks; seejärel veel kuus kuud Sapardi riikidega kokkulepete koostamiseks, nende läbirääkimiseks ja vastuvõtmiseks. Nii oli õiguslik alus lõplikult otsustatud 29. novembriks 2000. (12) 2001. aasta märtsi lõpuks olid riigid kokkulepetele alla kirjutanud.

| 14. | Komisjon ei kasutanud edasiste rakendamisettevalmistuste tegemiseks ajavahemikku märtsist 1998, kui ta tegi Sapardi määruse ettepaneku, (13) juunini 1999, kui nõukogu selle vastu võttis. Seda 15-kuulist ajavahemikku oleks saanud kasutada üksikasjalike põhimõtete ja eeskirjade koostamiseks, mis oleksid selgitanud poliitikat ja kiirendanud rakendamist. |
| --- | --- |

14.

Komisjon ei kasutanud edasiste rakendamisettevalmistuste tegemiseks ajavahemikku märtsist 1998, kui ta tegi Sapardi määruse ettepaneku, (13) juunini 1999, kui nõukogu selle vastu võttis. Seda 15-kuulist ajavahemikku oleks saanud kasutada üksikasjalike põhimõtete ja eeskirjade koostamiseks, mis oleksid selgitanud poliitikat ja kiirendanud rakendamist.

| 15. | Pärast õigusraamistiku valmimist novembris 2000 sõltus Sapardi alustamine Sapardi riikidel süsteemi käivitamiseks vajaminevast ajast. Mõned riigid olid kiired: Bulgaarias kiitis komisjon heaks süsteemid mõnede meetmete jaoks mais 2001. Teistel läks kauem aega, näiteks Ungari ei alustanud mõnede Sapardi meetmete rakendamist enne 27. novembrit 2002. |
| --- | --- |

15.

Pärast õigusraamistiku valmimist novembris 2000 sõltus Sapardi alustamine Sapardi riikidel süsteemi käivitamiseks vajaminevast ajast. Mõned riigid olid kiired: Bulgaarias kiitis komisjon heaks süsteemid mõnede meetmete jaoks mais 2001. Teistel läks kauem aega, näiteks Ungari ei alustanud mõnede Sapardi meetmete rakendamist enne 27. novembrit 2002.

Ja viivituste tõttu programmi elluviimisel Sapardi riikide poolt

| 16. | Alates Sapardi käivitamisest asjaomastes riikides on keeruline ja Sapardi eeskirjades nõutust rangem halduskord takistanud programmi tõhusat rakendamist. Allpool on toodud mõned näited kontrollikoja avastatud rakendamisprobleemidest (vt ka punkt 91 alapunkt jj). |
| --- | --- |

16.

Alates Sapardi käivitamisest asjaomastes riikides on keeruline ja Sapardi eeskirjades nõutust rangem halduskord takistanud programmi tõhusat rakendamist. Allpool on toodud mõned näited kontrollikoja avastatud rakendamisprobleemidest (vt ka punkt 91 alapunkt jj).

| 17. | Rumeenia oli Sapardi riikidest eelviimane, kelle osas süsteemid osaliselt heaks kiideti, kuid ta ei olnud hästi ette valmistatud programmi kohaldamiseks 2002. aasta augustis. Taotlusvormi saamisest selle heakskiitmiseni kulus seitse ja pool kuud. Alates 2003. aasta aprillist on olukord paranenud, sest Rumeenia ametivõimud on mõningaid protseduure muutnud ja suurendanud taotlusi käsitlevate töötajate arvu. Nendele viivitustele vaatamata võimaldas taotluste rohkus Rumeenia ametivõimudel kasutada kõiki kogu 7-Faastaseks ajavahemikuks (2000–2006) maaelu infrastruktuuri jaoks ettenähtud vahendeid. |
| --- | --- |

17.

Rumeenia oli Sapardi riikidest eelviimane, kelle osas süsteemid osaliselt heaks kiideti, kuid ta ei olnud hästi ette valmistatud programmi kohaldamiseks 2002. aasta augustis. Taotlusvormi saamisest selle heakskiitmiseni kulus seitse ja pool kuud. Alates 2003. aasta aprillist on olukord paranenud, sest Rumeenia ametivõimud on mõningaid protseduure muutnud ja suurendanud taotlusi käsitlevate töötajate arvu. Nendele viivitustele vaatamata võimaldas taotluste rohkus Rumeenia ametivõimudel kasutada kõiki kogu 7-Faastaseks ajavahemikuks (2000–2006) maaelu infrastruktuuri jaoks ettenähtud vahendeid.

| 18. | Poola sai samuti palju taotlusi seda tüüpi projektidele. Administratiivsetel põhjustel, mida Sapardi eeskirjad ei nõudnud, ei kasutatud aga olemasolevat üle 250 miljoni euro suurust summat enam kui aasta. (14) See takistas Sapardi tõhusat rakendamist. |
| --- | --- |

18.

Poola sai samuti palju taotlusi seda tüüpi projektidele. Administratiivsetel põhjustel, mida Sapardi eeskirjad ei nõudnud, ei kasutatud aga olemasolevat üle 250 miljoni euro suurust summat enam kui aasta. (14) See takistas Sapardi tõhusat rakendamist.

| 19. | Leedus on ajavahemik projektitaotluse esitamisest lepingu allakirjutamiseni keskmiselt 4,5 kuud. Taotluste heakskiitmise venimise üks peamisi põhjuseid on töötajate puudus projektitaotlusi hindavas üksuses. |
| --- | --- |

19.

Leedus on ajavahemik projektitaotluse esitamisest lepingu allakirjutamiseni keskmiselt 4,5 kuud. Taotluste heakskiitmise venimise üks peamisi põhjuseid on töötajate puudus projektitaotlusi hindavas üksuses.

| 20. | Bulgaarias kordab kõiki kohalikul tasandil tehtud kontrollimisi Sapardi kesktasandi agentuur. See lisab umbes ühe kuu iga projekti heakskiitmise (venitades nii projekti rakendamist) ja iga väljamakse heakskiitmise etapis. Süsteemi käivitamisel on selline topeltkontroll vajalik, kuid selle vajadus tuleks üle vaadata. |
| --- | --- |

20.

Bulgaarias kordab kõiki kohalikul tasandil tehtud kontrollimisi Sapardi kesktasandi agentuur. See lisab umbes ühe kuu iga projekti heakskiitmise (venitades nii projekti rakendamist) ja iga väljamakse heakskiitmise etapis. Süsteemi käivitamisel on selline topeltkontroll vajalik, kuid selle vajadus tuleks üle vaadata.

| 21. | Nagu ilmneb punktist 35, ei ole komisjon selliseid rakendamisprobleeme, nagu ülal kirjeldatud, aktiivselt käsitlenud. Mõnel juhul komisjon küll arutas küsimust asjaomase riigiga, kuid süstemaatiliselt seda ei tehtud. |
| --- | --- |

21.

Nagu ilmneb punktist 35, ei ole komisjon selliseid rakendamisprobleeme, nagu ülal kirjeldatud, aktiivselt käsitlenud. Mõnel juhul komisjon küll arutas küsimust asjaomase riigiga, kuid süstemaatiliselt seda ei tehtud.

Põhietappe pole analüüsitud viisil, mis võimaldaks vigadest õppust võtta

| 22. | Komisjon ei analüüsinud otsustavaid samme, mis venitasid süsteemi käivitamist Sapardi riikides. See olnuks hea juhtimistava. Selline analüüs pidanuks hõlmama komisjoni enda rolli ja see oleks olnud kasulik, sest Sapardi riigid oleksid saanud ELi vahendite haldamissüsteemi käivitamisel edufaktoreid arvesse võtta. |
| --- | --- |

22.

Komisjon ei analüüsinud otsustavaid samme, mis venitasid süsteemi käivitamist Sapardi riikides. See olnuks hea juhtimistava. Selline analüüs pidanuks hõlmama komisjoni enda rolli ja see oleks olnud kasulik, sest Sapardi riigid oleksid saanud ELi vahendite haldamissüsteemi käivitamisel edufaktoreid arvesse võtta.

| 23. | Komisjon ei teostanud sellist analüüsi hiljem ka Sapardi riikide programmide vahehindamisel. Selle komponendi lisamisel oleks saanud kindlaks määrata süsteemide käivitamise edufaktorid ja takistused, mis oleksid aidanud ka tulevikus sarnastes situatsioonides. Välist hindamist, mis oleks taganud Sapardist saadud kogemuse võimaliku kasutamise tulevikus, ei algatatud. |
| --- | --- |

23.

Komisjon ei teostanud sellist analüüsi hiljem ka Sapardi riikide programmide vahehindamisel. Selle komponendi lisamisel oleks saanud kindlaks määrata süsteemide käivitamise edufaktorid ja takistused, mis oleksid aidanud ka tulevikus sarnastes situatsioonides. Välist hindamist, mis oleks taganud Sapardist saadud kogemuse võimaliku kasutamise tulevikus, ei algatatud.

Ja eelarvevahendeid alakasutati järjepidevalt

| 24. | Komisjon ei suutnud koostada täpset kalkulatsiooni esimese kolme aasta eelarveliste maksete kohta. 2002. aasta lõpuni eraldas ta makseteks 850,8 miljonit eurot, millest kasutati vaid 154,4 miljonit eurot (18 %), kusjuures ülejäänud osa tühistati. (15) Komisjon märkis, et maksekalkulatsioonid olid ebatäpsed, sest sõltusid teguritest, mille üle komisjonil kontrolli ei olnud, ja komisjonil ei olnud välisabi detsentraliseeritud juhtimise varasemat kogemust. Seetõttu ei põhinenud summad piisavalt üksikasjalikul dokumentatsioonil ja arvutustel. |
| --- | --- |

24.

Komisjon ei suutnud koostada täpset kalkulatsiooni esimese kolme aasta eelarveliste maksete kohta. 2002. aasta lõpuni eraldas ta makseteks 850,8 miljonit eurot, millest kasutati vaid 154,4 miljonit eurot (18 %), kusjuures ülejäänud osa tühistati. (15) Komisjon märkis, et maksekalkulatsioonid olid ebatäpsed, sest sõltusid teguritest, mille üle komisjonil kontrolli ei olnud, ja komisjonil ei olnud välisabi detsentraliseeritud juhtimise varasemat kogemust. Seetõttu ei põhinenud summad piisavalt üksikasjalikul dokumentatsioonil ja arvutustel.

| 25. | Summade õigustamiseks esitati selle asemel teisi argumente, näiteks vajadus edastada positiivne signaal selle kohta, et komisjon on kindel asjaomaste riikide suutlikkuses Sapardit rakendada. Poliitiline tahe ja majanduslik reaalsus on vaja lahus hoida, kuid ebakohase rõhuasetuse tõttu esimesel hindas komisjon eelarvelisi makseid süstemaatiliselt üle. |
| --- | --- |

25.

Summade õigustamiseks esitati selle asemel teisi argumente, näiteks vajadus edastada positiivne signaal selle kohta, et komisjon on kindel asjaomaste riikide suutlikkuses Sapardit rakendada. Poliitiline tahe ja majanduslik reaalsus on vaja lahus hoida, kuid ebakohase rõhuasetuse tõttu esimesel hindas komisjon eelarvelisi makseid süstemaatiliselt üle.

DETSENTRALISEERITUD ELLUVIIMINE

Oli komisjoni valik

| 26. | juunini 1999 pidi välisabi andmiseks komisjon eelnevalt heaks kiitma projekti valiku, pakkumise ja tellimise. Sapardi õiguslik alus võimaldas esmakordselt välisabi puhul sellisest eelnevast heakskiidust loobuda. Nõukogu sellise detsentraliseeritud juhtimissüsteemi kasutamist ei sätestanud, kuid see oli komisjoni valik. Arvestades rahastatavate projektide tõenäolist rohkust, oli komisjoni otsus detsentraliseeritud rakendamise kohta õige. |
| --- | --- |

26.

juunini 1999 pidi välisabi andmiseks komisjon eelnevalt heaks kiitma projekti valiku, pakkumise ja tellimise. Sapardi õiguslik alus võimaldas esmakordselt välisabi puhul sellisest eelnevast heakskiidust loobuda. Nõukogu sellise detsentraliseeritud juhtimissüsteemi kasutamist ei sätestanud, kuid see oli komisjoni valik. Arvestades rahastatavate projektide tõenäolist rohkust, oli komisjoni otsus detsentraliseeritud rakendamise kohta õige.

| 27. | Kuna komisjon ei olnud programmi juhtimismeetodeid ette näinud ei osana oma Sapardi määruse ettepanekust märtsis 1998 ega ka järgnenud ajavahemikul, tuli tal seda teha pärast määruse vastuvõtmist nõukogu poolt juunis 1999. Jaanuaris 2000 võttis komisjon vastu teatise, milles märgiti, et Sapardit peaks juhtima detsentraliseeritult. Komisjon põhjendas oma otsust rakendamine detsentraliseerida järgmiselt:






  — | komisjonil ei olnud vajalikke tehnilisi ega inimressursse eeldatavalt arvukate väikeste projektide haldamiseks, |
| --- | --- | --- |

27.

Kuna komisjon ei olnud programmi juhtimismeetodeid ette näinud ei osana oma Sapardi määruse ettepanekust märtsis 1998 ega ka järgnenud ajavahemikul, tuli tal seda teha pärast määruse vastuvõtmist nõukogu poolt juunis 1999. Jaanuaris 2000 võttis komisjon vastu teatise, milles märgiti, et Sapardit peaks juhtima detsentraliseeritult. Komisjon põhjendas oma otsust rakendamine detsentraliseerida järgmiselt:

—

komisjonil ei olnud vajalikke tehnilisi ega inimressursse eeldatavalt arvukate väikeste projektide haldamiseks,

| — | Sapardi riike tuli ette valmistada põllumajanduse ja maaelu arengu juhtimiseks pärast ühinemist. |
| --- | --- |

—

Sapardi riike tuli ette valmistada põllumajanduse ja maaelu arengu juhtimiseks pärast ühinemist.

Kuid komisjoni puudulik ettevalmistus ja tihe ajakava tekitasid detsentraliseerimisel raskusi

| 28. | Berliini Euroopa Ülemkogu oletas märtsis 1999, et kuue uue liikmesriigi liitumine võiks toimuda alates 2002. aastast, kusjuures viis neist olid kõlblikud saama Sapardist abi. (16) Kuna see tähendas nendele viiele riigile, et Sapard saaks toimida vaid kaks aastat, oli Sapardi programm vaja käivitada võimalikult kiiresti, et tal oleks mingigi mõju. |
| --- | --- |

28.

Berliini Euroopa Ülemkogu oletas märtsis 1999, et kuue uue liikmesriigi liitumine võiks toimuda alates 2002. aastast, kusjuures viis neist olid kõlblikud saama Sapardist abi. (16) Kuna see tähendas nendele viiele riigile, et Sapard saaks toimida vaid kaks aastat, oli Sapardi programm vaja käivitada võimalikult kiiresti, et tal oleks mingigi mõju.

| 29. | Siiski tuli komisjonil detsentraliseeritud rakendamise valimise tõttu tagada õigusraamistik Sapardi eeskirjade kohaldamiseks nendes riikides. Seejärel tuli Sapardi riikidel luua oma süsteemid ja neil ei olnud selles varasemat kogemust. Arvestades ülesande keerukust, alahindas komisjon selle teostamiseks vajaminevat aega. |
| --- | --- |

29.

Siiski tuli komisjonil detsentraliseeritud rakendamise valimise tõttu tagada õigusraamistik Sapardi eeskirjade kohaldamiseks nendes riikides. Seejärel tuli Sapardi riikidel luua oma süsteemid ja neil ei olnud selles varasemat kogemust. Arvestades ülesande keerukust, alahindas komisjon selle teostamiseks vajaminevat aega.

| 30. | Enne 2002. aastat olid viiest riigist vaid Eestis (juunis 2001) ja Sloveenias (novembris 2001) süsteemid komisjoni poolt heaks kiidetud. Selleks kulunud aeg ei lühendanud Sapardi rakendamisperioodi, sest Göteborgi Euroopa Ülemkogu määras pikaleveninud ühinemisläbirääkimiste tõttu ühinemisajaks mai 2004. |
| --- | --- |

30.

Enne 2002. aastat olid viiest riigist vaid Eestis (juunis 2001) ja Sloveenias (novembris 2001) süsteemid komisjoni poolt heaks kiidetud. Selleks kulunud aeg ei lühendanud Sapardi rakendamisperioodi, sest Göteborgi Euroopa Ülemkogu määras pikaleveninud ühinemisläbirääkimiste tõttu ühinemisajaks mai 2004.

Ja komisjoni juhtimisviis ei vastanud alati Sapardi riikide vajadustele

| 31. | Liikmesriikide ELi programmide põhimõtete järgi vastutavad Sapardi riigid täielikult Sapardi juhtimise eest. Nende ja komisjoni vahel sõlmitud rahvusvahelistes kokkulepetes pandi igapäevase juhtimise kohustus ja eelkõige rakendamisprobleemide kindlakstegemine ning kõrvaldamine Sapardi riikidele. |
| --- | --- |

31.

Liikmesriikide ELi programmide põhimõtete järgi vastutavad Sapardi riigid täielikult Sapardi juhtimise eest. Nende ja komisjoni vahel sõlmitud rahvusvahelistes kokkulepetes pandi igapäevase juhtimise kohustus ja eelkõige rakendamisprobleemide kindlakstegemine ning kõrvaldamine Sapardi riikidele.

| 32. | Komisjoni arvates on tema kohustuseks detsentraliseeritud juhtimissüsteemi raames valvata Sapardi rakendamise järele. Formaalsed vahendid selleks on programmi läbirääkimised, Sapardi riikide poolt rakendamise kohta esitatud aastaaruannete analüüs ning osalemine nõuandvas rollis riiklikes järelevalvekomiteedes, mis tulevad kokku kaks korda aastas. (17) |
| --- | --- |

32.

Komisjoni arvates on tema kohustuseks detsentraliseeritud juhtimissüsteemi raames valvata Sapardi rakendamise järele. Formaalsed vahendid selleks on programmi läbirääkimised, Sapardi riikide poolt rakendamise kohta esitatud aastaaruannete analüüs ning osalemine nõuandvas rollis riiklikes järelevalvekomiteedes, mis tulevad kokku kaks korda aastas. (17)

| 33. | Komisjon määras selleks liiga vähe töötajaid. Keskmiselt eraldati ühe Sapardi riigi programmi juhtimiseks vähem kui ühe ametniku aeg. (18) Näiteks vastutas vaid üks ametnik nii Rumeenia kui ka Bulgaaria programmi rakendamise jälgimise eest, mille puhul ühenduse abi suurus oli 1 442 miljonit eurot. |
| --- | --- |

33.

Komisjon määras selleks liiga vähe töötajaid. Keskmiselt eraldati ühe Sapardi riigi programmi juhtimiseks vähem kui ühe ametniku aeg. (18) Näiteks vastutas vaid üks ametnik nii Rumeenia kui ka Bulgaaria programmi rakendamise jälgimise eest, mille puhul ühenduse abi suurus oli 1 442 miljonit eurot.

| 34. | Komisjoni lähenemist programmi juhtimisele võib iseloomustada järgmiselt. 2001. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise käigus kritiseeris Euroopa Parlament komisjoni Sapardi eelarve alatäitmise eest, sest rakendusüksustele oli tehtud vähe makseid. Komisjon vastas, et kulutused sõltuvad peamiselt sellest, kui kiiresti rakendusüksustel kulutused tekivad, ja komisjon ei saa seda juhtida. Komisjon lubas rakendamist kiirendada, mille tulemusena saadeti abisaajatele riikidele kiri, kus küsiti, mida komisjon saaks ette võtta. (19) |
| --- | --- |

34.

Komisjoni lähenemist programmi juhtimisele võib iseloomustada järgmiselt. 2001. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise käigus kritiseeris Euroopa Parlament komisjoni Sapardi eelarve alatäitmise eest, sest rakendusüksustele oli tehtud vähe makseid. Komisjon vastas, et kulutused sõltuvad peamiselt sellest, kui kiiresti rakendusüksustel kulutused tekivad, ja komisjon ei saa seda juhtida. Komisjon lubas rakendamist kiirendada, mille tulemusena saadeti abisaajatele riikidele kiri, kus küsiti, mida komisjon saaks ette võtta. (19)

| 35. | Kontrollikoja audit tuvastas mitu valdkonda, kus Sapardi riikides toimiti erinevalt, mõnes neist heade tulemustega, teistes mitte (vt punktid 21, 39, 80, 90, 95, 103 ja 109). Komisjon abistas seminaride korraldamise ja igapäevaste kontaktide kaudu Sapardi riikidega, kuid see ei taga rakendamisprobleemide aktiivset ja süstemaatilist tuvastamist ega meetmete võtmist, et kindlustada parima tava rakendamist kõigis kümnes riigis (vt ka punktid 85–86). |
| --- | --- |

35.

Kontrollikoja audit tuvastas mitu valdkonda, kus Sapardi riikides toimiti erinevalt, mõnes neist heade tulemustega, teistes mitte (vt punktid 21, 39, 80, 90, 95, 103 ja 109). Komisjon abistas seminaride korraldamise ja igapäevaste kontaktide kaudu Sapardi riikidega, kuid see ei taga rakendamisprobleemide aktiivset ja süstemaatilist tuvastamist ega meetmete võtmist, et kindlustada parima tava rakendamist kõigis kümnes riigis (vt ka punktid 85–86).

SAPARDI PEAMISED TULEMUSED

Kümnest riigist kaheksas piiratud mõju

| 36. | Sapardi määrusega loodi ühenduse toetuse raamistik ühinemiseelseks perioodiks. Kaheksa puhul kümnest abisaajast riigist kestis see ajavahemik 1. jaanuarist 2000 kuni 1. maini 2004. Rakendusüksustele oli 31. detsembrini 2003 makstud kulutusi 323 miljoni euro ulatuses (14,8 % olemasolevast 2 183 miljoni euro suurusest eelarvest), kusjuures sellest üle poole maksti 2003. aasta viimases kvartalis. Väikeste kulutuste tõttu ühinemiseelsel perioodil nendes riikides (vt punktid 11–20) oli panus määruses kindlaksmääratud eesmärkide saavutamisse enne ühinemist väga väike. |
| --- | --- |

36.

Sapardi määrusega loodi ühenduse toetuse raamistik ühinemiseelseks perioodiks. Kaheksa puhul kümnest abisaajast riigist kestis see ajavahemik 1. jaanuarist 2000 kuni 1. maini 2004. Rakendusüksustele oli 31. detsembrini 2003 makstud kulutusi 323 miljoni euro ulatuses (14,8 % olemasolevast 2 183 miljoni euro suurusest eelarvest), kusjuures sellest üle poole maksti 2003. aasta viimases kvartalis. Väikeste kulutuste tõttu ühinemiseelsel perioodil nendes riikides (vt punktid 11–20) oli panus määruses kindlaksmääratud eesmärkide saavutamisse enne ühinemist väga väike.

| 37. | Bulgaaria ja Rumeenia osas määras Euroopa Ülemkogu ühinemiskuupäevaks 1. jaanuari 2007 tingimusel, et need riigid vastavad nõuetele. Nende riikide puhul võib oodata palju suuremat mõju. |
| --- | --- |

37.

Bulgaaria ja Rumeenia osas määras Euroopa Ülemkogu ühinemiskuupäevaks 1. jaanuari 2007 tingimusel, et need riigid vastavad nõuetele. Nende riikide puhul võib oodata palju suuremat mõju.

Käibemaksu arvamine abikõlblike kulutuste hulka ei soodusta Sapardi eesmärkide elluviimist

| 38. | Komisjoni ja Sapardi riikide vahel sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt ei saa seadmete või teenuste eest esitatud arves näidatud käibemaksu käsitleda hüvitamiseks kõlbliku kuluna, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:






  a) | seda saab ükskõik millisel viisil katta, tagastada või tasaarveldada; |
| --- | --- | --- |

38.

Komisjoni ja Sapardi riikide vahel sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt ei saa seadmete või teenuste eest esitatud arves näidatud käibemaksu käsitleda hüvitamiseks kõlbliku kuluna, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:

a)

seda saab ükskõik millisel viisil katta, tagastada või tasaarveldada;

| b) | see ei ole osa üldisest maksusüsteemist või |
| --- | --- |

b)

see ei ole osa üldisest maksusüsteemist või

| c) | see on ebaproportsionaalne programmi mõne osa suhtes. |
| --- | --- |

c)

see on ebaproportsionaalne programmi mõne osa suhtes.

| 39. | Maapiirkondade infrastruktuuri arendamise ja parandamise meetme raames on abisaajateks kohalikud omavalitsused ja selle meetme raames rahastatud projektide puhul esitatud arvetel näidatakse käibemaksu. Kuna käibemaksu ei hüvitata, näidatakse Poolas see käibemaks projekti abikõlbliku kuluna. Teistes auditeeritud Sapardi riikides seda ei tehta. |
| --- | --- |

39.

Maapiirkondade infrastruktuuri arendamise ja parandamise meetme raames on abisaajateks kohalikud omavalitsused ja selle meetme raames rahastatud projektide puhul esitatud arvetel näidatakse käibemaksu. Kuna käibemaksu ei hüvitata, näidatakse Poolas see käibemaks projekti abikõlbliku kuluna. Teistes auditeeritud Sapardi riikides seda ei tehta.

| 40. | Põhinedes ajavahemikul 2000–2003 Poolale selle meetme jaoks eraldatud summal (270 miljonit eurot) ja arvestades, et käibemaksu määr on olenevalt tarnest vahemikus 7–22 %, on käibemaksu summa kontrollikoja hinnangul vähemalt 17,7 miljonit eurot. Selle käibemaksu maksab Sapard riigieelarvesse ja see ei aita antud juhul kaasa programmi eesmärkide saavutamisele. Võrdluseks võib ütelda, et see võrdub ühenduse panusega ligikaudu 400 Poola teede moderniseerimise projekti või 2 000 talumajapidamise parandamise projekti. Kuna Poolas lubatakse käibemaksu näidata rahastamiseks kõlbliku kuluna, teistes Sapardi riikides aga mitte, ei ole tulemuseks mitte üksnes see, et käivitatakse vähem projekte, vaid oluliselt väheneb ka riikliku kaasfinantseerimise tegelik tase. Seetõttu väheneb Sapardi mõju selles riigis oluliselt. See on ebaproportsionaalne ja seega ei ole see kulu eespool toodud punkti c alusel abikõlblik. Mingisugust tõendust ei ole, et komisjon oleks võtnud mingeid meetmeid; komisjon peaks seda olukorda uurima, et otsustada, kas Poola peab käibemaksu programmile tagasi maksma. |
| --- | --- |

40.

Põhinedes ajavahemikul 2000–2003 Poolale selle meetme jaoks eraldatud summal (270 miljonit eurot) ja arvestades, et käibemaksu määr on olenevalt tarnest vahemikus 7–22 %, on käibemaksu summa kontrollikoja hinnangul vähemalt 17,7 miljonit eurot. Selle käibemaksu maksab Sapard riigieelarvesse ja see ei aita antud juhul kaasa programmi eesmärkide saavutamisele. Võrdluseks võib ütelda, et see võrdub ühenduse panusega ligikaudu 400 Poola teede moderniseerimise projekti või 2 000 talumajapidamise parandamise projekti. Kuna Poolas lubatakse käibemaksu näidata rahastamiseks kõlbliku kuluna, teistes Sapardi riikides aga mitte, ei ole tulemuseks mitte üksnes see, et käivitatakse vähem projekte, vaid oluliselt väheneb ka riikliku kaasfinantseerimise tegelik tase. Seetõttu väheneb Sapardi mõju selles riigis oluliselt. See on ebaproportsionaalne ja seega ei ole see kulu eespool toodud punkti c alusel abikõlblik. Mingisugust tõendust ei ole, et komisjon oleks võtnud mingeid meetmeid; komisjon peaks seda olukorda uurima, et otsustada, kas Poola peab käibemaksu programmile tagasi maksma.

“Eli standardite” saavutamisel ei olnud erilist edasiminekut

| 41. | Sapardi määruse artikli 4 lõikes 3 sätestatakse asjaomaste riikide kohustus tagada, et kooskõlas keskkonnakaitsenõuetega oleks rõhk asetatud turu tõhususe, kvaliteedi- ja tervishoiustandardite parandamisele ning meetmetele, mille abil luuakse maapiirkondades uusi töökohti. Kontrollikoja auditi käigus avastati, et kahe meetme — investeeringud põllumajandusettevõtetesse ja põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine — osas läbivaadatud 46 projektist 44 suurendasid või moderniseerisid tootmist. (20) |
| --- | --- |

41.

Sapardi määruse artikli 4 lõikes 3 sätestatakse asjaomaste riikide kohustus tagada, et kooskõlas keskkonnakaitsenõuetega oleks rõhk asetatud turu tõhususe, kvaliteedi- ja tervishoiustandardite parandamisele ning meetmetele, mille abil luuakse maapiirkondades uusi töökohti. Kontrollikoja auditi käigus avastati, et kahe meetme — investeeringud põllumajandusettevõtetesse ja põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine — osas läbivaadatud 46 projektist 44 suurendasid või moderniseerisid tootmist. (20)

| 42. | Siiski rakendati vaid kaks projekti, mille peamine eesmärk oli äritegevuse standardite parandamine. Kuigi on tõsi, et uued ja nüüdisaegsed seadmed vastavad iseenesest ELi standarditele, oli vähe tõendusmaterjali selle kohta, et Sapardi 24 talumajapidamisse investeerimise projekti oleksid avaldanud mingisugust mõju talu kui terviku kvaliteedi-, tervishoiu- või keskkonnastandarditele. Sama võib ütelda 20 vaadeldud töötlemisettevõtte projekti kohta, sest kuigi ettevõttele tervikuna avaldasid uued seadmed iseenesest mõju, ei tähendanud see kogu ettevõtte vastavusseviimist ELi standarditega. |
| --- | --- |

42.

Siiski rakendati vaid kaks projekti, mille peamine eesmärk oli äritegevuse standardite parandamine. Kuigi on tõsi, et uued ja nüüdisaegsed seadmed vastavad iseenesest ELi standarditele, oli vähe tõendusmaterjali selle kohta, et Sapardi 24 talumajapidamisse investeerimise projekti oleksid avaldanud mingisugust mõju talu kui terviku kvaliteedi-, tervishoiu- või keskkonnastandarditele. Sama võib ütelda 20 vaadeldud töötlemisettevõtte projekti kohta, sest kuigi ettevõttele tervikuna avaldasid uued seadmed iseenesest mõju, ei tähendanud see kogu ettevõtte vastavusseviimist ELi standarditega.

| 43. | Selle teema olulisust rõhutati komisjoni viimastes eduaruannetes ELiks valmisoleku kohta. (21) Nendes aruannetes hindas komisjon murettekitavaks praegust tempot põllumajandus- ja toiduettevõtete ajakohastamisel Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Poolas ja Slovakkias. Poola osas otsustas komisjon, et rahvatervise valdkonnas on vaja teha kiireid edusamme ning et kohe on vaja võtta meetmed ühenduse õigustiku rakendamiseks enne ühinemist. |
| --- | --- |

43.

Selle teema olulisust rõhutati komisjoni viimastes eduaruannetes ELiks valmisoleku kohta. (21) Nendes aruannetes hindas komisjon murettekitavaks praegust tempot põllumajandus- ja toiduettevõtete ajakohastamisel Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Poolas ja Slovakkias. Poola osas otsustas komisjon, et rahvatervise valdkonnas on vaja teha kiireid edusamme ning et kohe on vaja võtta meetmed ühenduse õigustiku rakendamiseks enne ühinemist.

| 44. | Põllumajandus- ja toidusektor, millele eraldatakse 27 % Sapardi vahenditest, saab ka suuri välismaiseid otseinvesteeringuid. Poolas saab see sektor selliseid investeeringuid aastas ligikaudu 575 miljonit eurot, mis on Sapardi aastasest eraldisest kümme korda suurem. (22) See sektor on Poola majanduses üks kõige kiiremini arenev. Sellistes tingimustes tuleks kommertsinvesteeringute rahastamine jätta erasektori ülesandeks. Sapardi vahendid peaksid koonduma ELi standarditele vastavuse saavutamisele. |
| --- | --- |

44.

Põllumajandus- ja toidusektor, millele eraldatakse 27 % Sapardi vahenditest, saab ka suuri välismaiseid otseinvesteeringuid. Poolas saab see sektor selliseid investeeringuid aastas ligikaudu 575 miljonit eurot, mis on Sapardi aastasest eraldisest kümme korda suurem. (22) See sektor on Poola majanduses üks kõige kiiremini arenev. Sellistes tingimustes tuleks kommertsinvesteeringute rahastamine jätta erasektori ülesandeks. Sapardi vahendid peaksid koonduma ELi standarditele vastavuse saavutamisele.

| 45. | Põllumajandusettevõtetesse investeerimise meetme projektid sisaldasid peamiselt suuremate, moodsamate ja võimsamate põllumajandusseadmete ostmist, mis suurendas tootmist abisaajas ettevõttes. Mõnes riigis koondusid need investeeringud suuresti teraviljasektorisse. Investeeringud piima- ja lihasektorisse, kus ELi standardite järgimine on palju vajalikum, olid väiksemad. Sellise tasakaalustamatuse tuvastas pärast juunis 2003 esitatud Sapardi riikide aastaaruannete analüüsi ka komisjon. |
| --- | --- |

45.

Põllumajandusettevõtetesse investeerimise meetme projektid sisaldasid peamiselt suuremate, moodsamate ja võimsamate põllumajandusseadmete ostmist, mis suurendas tootmist abisaajas ettevõttes. Mõnes riigis koondusid need investeeringud suuresti teraviljasektorisse. Investeeringud piima- ja lihasektorisse, kus ELi standardite järgimine on palju vajalikum, olid väiksemad. Sellise tasakaalustamatuse tuvastas pärast juunis 2003 esitatud Sapardi riikide aastaaruannete analüüsi ka komisjon.

| 46. | Isegi kui Sapard seondus peamiselt seadmete ostmisega, oleks see protseduuride rangel kohaldamisel siiski saanud kaasa aidata ajakohastamisele vastavalt ELi standarditele. Seda aga ei toimunud: miinimumstandardite nõuded ja kontroll on kindlaks määratud riiklikes õigusaktides. Need kehtivad ühtemoodi nii põllumajandustootjate kui ka töötlemisettevõtete suhtes, sõltumata sellest, kas nad osalevad Sapardi projektis või mitte. Kontrollikoja auditi käigus leiti, et riiklike ametivõimude hügieeni- ja keskkonnakontroll oli ebapiisav. Üksikasjad on toodud punktides 70–76. |
| --- | --- |

46.

Isegi kui Sapard seondus peamiselt seadmete ostmisega, oleks see protseduuride rangel kohaldamisel siiski saanud kaasa aidata ajakohastamisele vastavalt ELi standarditele. Seda aga ei toimunud: miinimumstandardite nõuded ja kontroll on kindlaks määratud riiklikes õigusaktides. Need kehtivad ühtemoodi nii põllumajandustootjate kui ka töötlemisettevõtete suhtes, sõltumata sellest, kas nad osalevad Sapardi projektis või mitte. Kontrollikoja auditi käigus leiti, et riiklike ametivõimude hügieeni- ja keskkonnakontroll oli ebapiisav. Üksikasjad on toodud punktides 70–76.

| 47. | Niisiis saab Sapardi üldist eesmärki silmas pidades, milleks on ühenduse õigustiku rakendamine ühise põllumajanduspoliitika ja sellega seotud poliitika suhtes, järeldada järgmist. 2003. aasta lõpuni kulutati raha üldiselt rohkem põllumajandustoodangut suurendavatele projektidele kui põllumajandustoodangu kvaliteeti parandavatele projektidele (vastamaks kvaliteedi- ja tervishoiustandarditele ning keskkonnakaitse nõuetele). |
| --- | --- |

47.

Niisiis saab Sapardi üldist eesmärki silmas pidades, milleks on ühenduse õigustiku rakendamine ühise põllumajanduspoliitika ja sellega seotud poliitika suhtes, järeldada järgmist. 2003. aasta lõpuni kulutati raha üldiselt rohkem põllumajandustoodangut suurendavatele projektidele kui põllumajandustoodangu kvaliteeti parandavatele projektidele (vastamaks kvaliteedi- ja tervishoiustandarditele ning keskkonnakaitse nõuetele).

Eesmärgid polnud alati selged

| 48. | Kontrollikoja poolt maapiirkondades tööhõive suurendamise eeliseesmärgi kohapeal läbiviidud auditite käigus avastati mitu juhtumit, kus seadmete uuendamise tõttu Sapardi investeeringute toel vajati vähem tööjõudu. Sapardi järelevalve põllumajandus- ja toidusektori investeeringutest maapiirkondade tööhõivele tulenevat negatiivset mõju aga ei arvestanud. Nende üksikute projektide puhul, kus loodavate töökohtade arv oli kindlaks määratud, avastati, et selle aluseks olid üldised eemärgid, mis sõltusid pigem eeldatavast turuarengust, mitte Sapardi projekti otsesest mõjust. |
| --- | --- |

48.

Kontrollikoja poolt maapiirkondades tööhõive suurendamise eeliseesmärgi kohapeal läbiviidud auditite käigus avastati mitu juhtumit, kus seadmete uuendamise tõttu Sapardi investeeringute toel vajati vähem tööjõudu. Sapardi järelevalve põllumajandus- ja toidusektori investeeringutest maapiirkondade tööhõivele tulenevat negatiivset mõju aga ei arvestanud. Nende üksikute projektide puhul, kus loodavate töökohtade arv oli kindlaks määratud, avastati, et selle aluseks olid üldised eemärgid, mis sõltusid pigem eeldatavast turuarengust, mitte Sapardi projekti otsesest mõjust.

| 49. | Investeeringud maapiirkondade infrastruktuuri arendamisse peavad abikõlblikuna kvalifitseerumiseks olema tehtud maapiirkondades. Siiski ei taganud komisjon projektide tegelikku rakendamist maapiirkondades. Tavaliselt määrab maapiirkonna rahvastiku tihedus, kuid mõnes riigis ei olnud võimalik vastavaid andmeid saada ja komisjon kiitis heaks teiste kriteeriumide kasutamise. Seetõttu oli mõnede Sapardi poolt kaasfinantseeritud investeeringute toimumine maapiirkonnas väga küsitav. Mitmel juhul oli projekti piirkond tegelikult suurema linna äärelinn. Kohalike omavalitsuste puhul jäi tuvastamata, kas need olid tegelikult maapiirkonnad või mitte. Seda vaatamata sellele, et vahe Sapardi riikide linna- ja maapiirkondade infrastruktuuri vahel on üldiselt suurem kui praeguste liikmesriikide linna- ja maapiirkondade vahel. |
| --- | --- |

49.

Investeeringud maapiirkondade infrastruktuuri arendamisse peavad abikõlblikuna kvalifitseerumiseks olema tehtud maapiirkondades. Siiski ei taganud komisjon projektide tegelikku rakendamist maapiirkondades. Tavaliselt määrab maapiirkonna rahvastiku tihedus, kuid mõnes riigis ei olnud võimalik vastavaid andmeid saada ja komisjon kiitis heaks teiste kriteeriumide kasutamise. Seetõttu oli mõnede Sapardi poolt kaasfinantseeritud investeeringute toimumine maapiirkonnas väga küsitav. Mitmel juhul oli projekti piirkond tegelikult suurema linna äärelinn. Kohalike omavalitsuste puhul jäi tuvastamata, kas need olid tegelikult maapiirkonnad või mitte. Seda vaatamata sellele, et vahe Sapardi riikide linna- ja maapiirkondade infrastruktuuri vahel on üldiselt suurem kui praeguste liikmesriikide linna- ja maapiirkondade vahel.

Ja komisjoni aruandlus eesmärkide ja prioriteetide osas ei olnud nõuetekohane

| 50. | Sapardi määruse artiklis 13 sätestatakse, et komisjon esitab aastaaruande antud ühenduse toetuse kohta ja selles aruandes kirjeldatakse eelkõige eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Selle täitmiseks oleks aastaaruandes pidanud olema objektiivsed kriteeriumid Sapardi määruse eesmärkide või prioriteetide saavutamisel tehtud edusammude mõõtmiseks, näiteks kokkuvõte Sapardi programmides kindlaksmääratud peamistest näitajatest. Seda ei olnud. |
| --- | --- |

50.

Sapardi määruse artiklis 13 sätestatakse, et komisjon esitab aastaaruande antud ühenduse toetuse kohta ja selles aruandes kirjeldatakse eelkõige eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Selle täitmiseks oleks aastaaruandes pidanud olema objektiivsed kriteeriumid Sapardi määruse eesmärkide või prioriteetide saavutamisel tehtud edusammude mõõtmiseks, näiteks kokkuvõte Sapardi programmides kindlaksmääratud peamistest näitajatest. Seda ei olnud.

| 51. | Komisjoni 2000., 2001. ja 2002. eelarveaasta aruannetes tuuakse ära komisjoni võetud meetmete, sealhulgas süsteemide ja maksete käivitamisel tehtud edusammude üksikasjalikud ja tehnilised kirjeldused. (23) Siiski on need ainult vahendid eesmärkide saavutamiseks.
  Neli aastat pärast programmi käivitamist ei olnud komisjon kindlaks teinud või edastanud teavet selle kohta, millisel määral on programmi eesmärgid saavutatud. |
| --- | --- |

51.

Komisjoni 2000., 2001. ja 2002. eelarveaasta aruannetes tuuakse ära komisjoni võetud meetmete, sealhulgas süsteemide ja maksete käivitamisel tehtud edusammude üksikasjalikud ja tehnilised kirjeldused. (23) Siiski on need ainult vahendid eesmärkide saavutamiseks.

Neli aastat pärast programmi käivitamist ei olnud komisjon kindlaks teinud või edastanud teavet selle kohta, millisel määral on programmi eesmärgid saavutatud.

Institutsioonide väljaarendamine on olnud positiivne, välja arvatud põllumajandusliku keskkonna osas

| 52. | Vaatamata nõukogu määruses sätestatud eesmärkidele ja eelisvaldkondadele käsitab komisjon Sapardit peamiselt institutsioonide väljaarendamise vahendina, mille eesmärk on tagada ühenduse tavade lihtne ülevõtmine pärast ühinemist. Nii on komisjon mitmel juhul, sealhulgas oma aastaaruannetes, rõhutanud, et Sapardi tõeline panus on hõlbustada vajaliku korra rakendamist pärast ühinemist. |
| --- | --- |

52.

Vaatamata nõukogu määruses sätestatud eesmärkidele ja eelisvaldkondadele käsitab komisjon Sapardit peamiselt institutsioonide väljaarendamise vahendina, mille eesmärk on tagada ühenduse tavade lihtne ülevõtmine pärast ühinemist. Nii on komisjon mitmel juhul, sealhulgas oma aastaaruannetes, rõhutanud, et Sapardi tõeline panus on hõlbustada vajaliku korra rakendamist pärast ühinemist.

| 53. | Sapardit tuleks siiski hinnata peamiselt selle järgi, kui hästi on see kaasa aidanud selle loomisel püstitatud eesmärkide saavutamisele. Arvestada tuleb ka seda, et institutsioonide väljaarendamine on üks PHARE programmi eesmärkidest ja et programme ühenduse tavade lihtsaks ülevõtmiseks rakendati PHARE juhtimismenetluse kaudu ning need kaeti PHARE eelarvest. (24) Kõik külastatud riigid kasutasid ühinemiseelsete nõustajate, süsteemide programmeerimis-, käivitamis- ja auditeerimisspetsialistide, katseprojektide ning Sapardit rakendavate organite töötajate arvutipargi ning koolituse jaoks umbes 6 miljoni euro ulatuses PHARE vahendeid. |
| --- | --- |

53.

Sapardit tuleks siiski hinnata peamiselt selle järgi, kui hästi on see kaasa aidanud selle loomisel püstitatud eesmärkide saavutamisele. Arvestada tuleb ka seda, et institutsioonide väljaarendamine on üks PHARE programmi eesmärkidest ja et programme ühenduse tavade lihtsaks ülevõtmiseks rakendati PHARE juhtimismenetluse kaudu ning need kaeti PHARE eelarvest. (24) Kõik külastatud riigid kasutasid ühinemiseelsete nõustajate, süsteemide programmeerimis-, käivitamis- ja auditeerimisspetsialistide, katseprojektide ning Sapardit rakendavate organite töötajate arvutipargi ning koolituse jaoks umbes 6 miljoni euro ulatuses PHARE vahendeid.

| 54. | Sapardi mõju institutsioonide väljaarendamisele on olnud positiivne. PHARE maksis institutsioonide väljaarendamise eest ja juhtis seda, Sapard andis tegevuse kaudu õppimise võimaluse. Sapard sai riiklikele ametkondadele anda ELi vahendite juhtimise praktilise kogemuse, sest paljud protseduurid on samad (programmitöö, rakendamisprotseduurid, järelevalve). PHARE ja Sapardi kombinatsioon oli saavutus, sest loodi struktuurid ja süsteemid, mida mõned aastad tagasi tegelikkuses ei olnud, ja need leiti olevat nii toimivad kui ka üldiselt tulemuslikud. Punktides 61–65 kirjeldatakse neid süsteeme üksikasjalikumalt. |
| --- | --- |

54.

Sapardi mõju institutsioonide väljaarendamisele on olnud positiivne. PHARE maksis institutsioonide väljaarendamise eest ja juhtis seda, Sapard andis tegevuse kaudu õppimise võimaluse. Sapard sai riiklikele ametkondadele anda ELi vahendite juhtimise praktilise kogemuse, sest paljud protseduurid on samad (programmitöö, rakendamisprotseduurid, järelevalve). PHARE ja Sapardi kombinatsioon oli saavutus, sest loodi struktuurid ja süsteemid, mida mõned aastad tagasi tegelikkuses ei olnud, ja need leiti olevat nii toimivad kui ka üldiselt tulemuslikud. Punktides 61–65 kirjeldatakse neid süsteeme üksikasjalikumalt.

| 55. | Põllumajanduse keskkonnameetme osas ei olnud institutsioonide väljaarendamine ja tegevuse kaudu õppimine siiski edukas. See oluline maapiirkondade meede on ainus, mis on liikmesriikidele kohustuslik, samuti on see suurim, moodustades 41 % EAGGFi tagatisrahastu raames maaelu arenguks eraldatud vahenditest. Ka CAPi reform tähtsustab põllumajanduskeskkonda üha enam. |
| --- | --- |

55.

Põllumajanduse keskkonnameetme osas ei olnud institutsioonide väljaarendamine ja tegevuse kaudu õppimine siiski edukas. See oluline maapiirkondade meede on ainus, mis on liikmesriikidele kohustuslik, samuti on see suurim, moodustades 41 % EAGGFi tagatisrahastu raames maaelu arenguks eraldatud vahenditest. Ka CAPi reform tähtsustab põllumajanduskeskkonda üha enam.

| 56. | Põllumajanduse keskkonnameetme üldise keerukuse ja asjaolu tõttu, et see kuulus pilootprojektina Sapardi alla, avaldas komisjon Sapardi riikidele üksikasjad alles 21. detsembril 2001. Nende üksikasjade tõttu tuli nendes riikides heakskiidetud Sapardi programme muuta ja vastavad süsteemid luua ning heaks kiita. See tähendas, et meedet ei saadud rakendada enne 2002. aasta lõppu. Detsembriks 2003 õnnestus see ainult Tšehhi Vabariigil ja Slovakkial. Ungari koguni eemaldas Sapardist selle meetme. Poola avaldas soovi sedasama teha, kuid komisjon veenis teda selle säilitamise olulisuses. Siiski jätkusid viivitused üksikasjalike rakenduseeskirjade väljatöötamisel ja seda meedet ei rakendatud Poolas enne ühinemist ELiga. |
| --- | --- |

56.

Põllumajanduse keskkonnameetme üldise keerukuse ja asjaolu tõttu, et see kuulus pilootprojektina Sapardi alla, avaldas komisjon Sapardi riikidele üksikasjad alles 21. detsembril 2001. Nende üksikasjade tõttu tuli nendes riikides heakskiidetud Sapardi programme muuta ja vastavad süsteemid luua ning heaks kiita. See tähendas, et meedet ei saadud rakendada enne 2002. aasta lõppu. Detsembriks 2003 õnnestus see ainult Tšehhi Vabariigil ja Slovakkial. Ungari koguni eemaldas Sapardist selle meetme. Poola avaldas soovi sedasama teha, kuid komisjon veenis teda selle säilitamise olulisuses. Siiski jätkusid viivitused üksikasjalike rakenduseeskirjade väljatöötamisel ja seda meedet ei rakendatud Poolas enne ühinemist ELiga.

| 57. | Komisjon määras põllumajanduse keskkonnameetme osas, et eesmärgiks peaks olema põllumajanduse keskkonnapoliitika rakendamise praktilise kogemuse väljaarendamine nii halduse kui ka talumajapidamiste tasandil. Seda eesmärki ei ole saavutatud, sest detsembriks 2003 olid kuus kaheksast mais 2004 liituvast abisaajast riigist saanud Sapardi raames selle meetme rakendamise osas vaid piiratud kogemusi. |
| --- | --- |

57.

Komisjon määras põllumajanduse keskkonnameetme osas, et eesmärgiks peaks olema põllumajanduse keskkonnapoliitika rakendamise praktilise kogemuse väljaarendamine nii halduse kui ka talumajapidamiste tasandil. Seda eesmärki ei ole saavutatud, sest detsembriks 2003 olid kuus kaheksast mais 2004 liituvast abisaajast riigist saanud Sapardi raames selle meetme rakendamise osas vaid piiratud kogemusi.

HINNANG KANDIDAATRIIKIDES LOODUD SÜSTEEMIDELE

Süsteemide eelnev heakskiit on taganud range finantskontrolli

| 58. | Sapardi õiguslik alus vajas komisjoni otsust detsentraliseeritud juhtimise kohta, mis põhineks asjaomaste riikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide analüüsil (niinimetatud juhtimispädevuse andmine). Detsembriks 2003 oli tehtud 17 komisjoni otsust riikides heakskiidetud süsteemi osade kohta ja kõik need andsid abi juhtimise pädevuse teatud tingimustel. Täielikku pädevust ei antud, see nähti ette tulevikus, kui komisjon on korraldanud täiendava kontrolli ja komisjoni soovitused on ellu viinud. Komisjon ei võtnud oma ülesandeks juhtimist täielikult detsentraliseerida, nii ei määranud ta ka kriteeriume, mida tuleb täieliku juhtimispädevuse saamiseks täita. |
| --- | --- |

58.

Sapardi õiguslik alus vajas komisjoni otsust detsentraliseeritud juhtimise kohta, mis põhineks asjaomaste riikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide analüüsil (niinimetatud juhtimispädevuse andmine). Detsembriks 2003 oli tehtud 17 komisjoni otsust riikides heakskiidetud süsteemi osade kohta ja kõik need andsid abi juhtimise pädevuse teatud tingimustel. Täielikku pädevust ei antud, see nähti ette tulevikus, kui komisjon on korraldanud täiendava kontrolli ja komisjoni soovitused on ellu viinud. Komisjon ei võtnud oma ülesandeks juhtimist täielikult detsentraliseerida, nii ei määranud ta ka kriteeriume, mida tuleb täieliku juhtimispädevuse saamiseks täita.

| 59. | Õiguslik alus määras samuti detsentraliseeritud juhtimise miinimumkriteeriumid ja tingimused, nagu täpselt kindlaksmääratud süsteem vahendite juhtimiseks, sealhulgas tõhus sisekontroll ja piisav personal. Komisjoni süsteemiauditi vormis toimunud analüüs tagas täpselt määratud, põhikontrolli sisaldavate süsteemide toimimise juba enne vahendite kasutamist. (25) |
| --- | --- |

59.

Õiguslik alus määras samuti detsentraliseeritud juhtimise miinimumkriteeriumid ja tingimused, nagu täpselt kindlaksmääratud süsteem vahendite juhtimiseks, sealhulgas tõhus sisekontroll ja piisav personal. Komisjoni süsteemiauditi vormis toimunud analüüs tagas täpselt määratud, põhikontrolli sisaldavate süsteemide toimimise juba enne vahendite kasutamist. (25)

| 60. | Sellest tulenevalt alustasid Sapardi riigid projekti rakendamist (sõlmides lepingud) pärast komisjoni süsteemide heakskiitmise otsust, kui kõik menetlused, kontroll-lehed ja vormid olid heaks kiidetud. Olukord on teistsugune liikmesriikides, kus struktuurifondide kulutused vahemikus 2000–2006 olid süsteeme eelnevalt heaks kiitmata abikõlblikud 1. jaanuarist 2000 või teatud juhtudel kohe, kui komisjonile oli edastatud programmitöö dokumendi esimene kavand. |
| --- | --- |

60.

Sellest tulenevalt alustasid Sapardi riigid projekti rakendamist (sõlmides lepingud) pärast komisjoni süsteemide heakskiitmise otsust, kui kõik menetlused, kontroll-lehed ja vormid olid heaks kiidetud. Olukord on teistsugune liikmesriikides, kus struktuurifondide kulutused vahemikus 2000–2006 olid süsteeme eelnevalt heaks kiitmata abikõlblikud 1. jaanuarist 2000 või teatud juhtudel kohe, kui komisjonile oli edastatud programmitöö dokumendi esimene kavand.

Praktikas süsteemid üldjuhul toimisid

| 61. | Sapardi juhtimis- ja kontrollisüsteemide peamised osad sarnanevad ELi programmide omadega. Struktuurifondide menetlusi kohaldatakse programmitöös, järelevalves ja hindamisel. EAGGFi tagatisrahastu menetlusi kasutatakse finantsjuhtimisel, sealhulgas raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel (26) ning makseasutuste kasutamisel. |
| --- | --- |

61.

Sapardi juhtimis- ja kontrollisüsteemide peamised osad sarnanevad ELi programmide omadega. Struktuurifondide menetlusi kohaldatakse programmitöös, järelevalves ja hindamisel. EAGGFi tagatisrahastu menetlusi kasutatakse finantsjuhtimisel, sealhulgas raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel (26) ning makseasutuste kasutamisel.

| 62. | Sapardi riikide jaoks täiesti uudne programmitöö nõudis neilt muuhulgas strateegia kirjeldamist, eelistuste valimist, meetmete kirjeldamist ja kasutatavate rahaliste vahendite näitamist. Sellele vaatamata olid 2000. aasta sügiseks kõik Sapardi põllumajandus- ja maaelu arenguprogrammid valmis ja komisjoni poolt heaks kiidetud. Sapardi programmide käivitamine ei võtnud rohkem aega kui kulus liikmesriikidel selleks, et lasta oma struktuurifondi programmid heaks kiita. Ka järelevalvestruktuurid loodi vastuvõetava aja jooksul. |
| --- | --- |

62.

Sapardi riikide jaoks täiesti uudne programmitöö nõudis neilt muuhulgas strateegia kirjeldamist, eelistuste valimist, meetmete kirjeldamist ja kasutatavate rahaliste vahendite näitamist. Sellele vaatamata olid 2000. aasta sügiseks kõik Sapardi põllumajandus- ja maaelu arenguprogrammid valmis ja komisjoni poolt heaks kiidetud. Sapardi programmide käivitamine ei võtnud rohkem aega kui kulus liikmesriikidel selleks, et lasta oma struktuurifondi programmid heaks kiita. Ka järelevalvestruktuurid loodi vastuvõetava aja jooksul.

| 63. | Sapardi riikides Sapardi rakendamiseks loodud makseasutused on enamikul juhtudel makseasutused, mida kasutatakse ELi vahendite juhtimiseks pärast ühinemist. Leedus ja Poolas juhivad agentuurid nii EAGGFi tagatis- kui ka arendusrahastut. |
| --- | --- |

63.

Sapardi riikides Sapardi rakendamiseks loodud makseasutused on enamikul juhtudel makseasutused, mida kasutatakse ELi vahendite juhtimiseks pärast ühinemist. Leedus ja Poolas juhivad agentuurid nii EAGGFi tagatis- kui ka arendusrahastut.

| 64. | Sarnaselt liikmesriikidega toimisid sisekontrolli osakonnad kõikides makseasutustes ja raamatupidamisarvestuse heakskiitmist ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide aruandlust teostasid oma tegevuses sõltumatud akrediteerimisasutused. Kontrollikoda leidis, et auditid olid teostatud professionaalselt. |
| --- | --- |

64.

Sarnaselt liikmesriikidega toimisid sisekontrolli osakonnad kõikides makseasutustes ja raamatupidamisarvestuse heakskiitmist ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide aruandlust teostasid oma tegevuses sõltumatud akrediteerimisasutused. Kontrollikoda leidis, et auditid olid teostatud professionaalselt.

| 65. | Kontrollikoda vaatas läbi menetluste kirjeldused ja kontroll-lehed ning kontrollis 33 toimikut, et järele proovida, kas süsteemid töötavad vastavalt dokumenteeritule. Vaatamata käesolevas aruandes hiljem esile toodud puudustele leidis kontrollikoda Sapardi süsteemide osas, et neis kajastusid kesksed valdkonnad, menetlused olid hästi dokumenteeritud, paberil olevad süsteemid toimisid üldjuhul praktikas ja enamiku läbivaadatud toimikute osas rakendati kontrolliprotseduure. |
| --- | --- |

65.

Kontrollikoda vaatas läbi menetluste kirjeldused ja kontroll-lehed ning kontrollis 33 toimikut, et järele proovida, kas süsteemid töötavad vastavalt dokumenteeritule. Vaatamata käesolevas aruandes hiljem esile toodud puudustele leidis kontrollikoda Sapardi süsteemide osas, et neis kajastusid kesksed valdkonnad, menetlused olid hästi dokumenteeritud, paberil olevad süsteemid toimisid üldjuhul praktikas ja enamiku läbivaadatud toimikute osas rakendati kontrolliprotseduure.

Kuid toimikutes jäi vajaka tõendusmaterjalidest

| 66. | Neljas külastatud riigis läbivaadatud toimikute ühine probleem oli kontrollidokumentatsiooni puudumine. Kontroll-lehti täideti, kuid toimikutes puudusid üldiselt hindajate järeldusi toetavad tõendusmaterjalid või selgitused. Seal ei olnud märkmeid, tööpabereid tehtud tööde kohta, nagu kalkulatsioone, kohapeal kontrollitud dokumente, andmeid kohapeal kohatud inimeste kohta jne. Selliste dokumentide puudumisel piirdus kontroll-lehe teise ülevaataja töö sisulise kontrolli asemel kontrollimisega, kas kõikidesse lahtritesse on tehtud linnuke või mitte. Kuna kontrolli teostamise suuniseid tihti ei eksisteerinud, ei olnud kontrollikoja audiitoritel üldiselt võimalik kontrollida, millist tööd on tehtud, ja kindlaks teha, mille alusel oli kontroll-lehtedel linnuke tehtud rahuldavat taset märkivasse lahtrisse. |
| --- | --- |

66.

Neljas külastatud riigis läbivaadatud toimikute ühine probleem oli kontrollidokumentatsiooni puudumine. Kontroll-lehti täideti, kuid toimikutes puudusid üldiselt hindajate järeldusi toetavad tõendusmaterjalid või selgitused. Seal ei olnud märkmeid, tööpabereid tehtud tööde kohta, nagu kalkulatsioone, kohapeal kontrollitud dokumente, andmeid kohapeal kohatud inimeste kohta jne. Selliste dokumentide puudumisel piirdus kontroll-lehe teise ülevaataja töö sisulise kontrolli asemel kontrollimisega, kas kõikidesse lahtritesse on tehtud linnuke või mitte. Kuna kontrolli teostamise suuniseid tihti ei eksisteerinud, ei olnud kontrollikoja audiitoritel üldiselt võimalik kontrollida, millist tööd on tehtud, ja kindlaks teha, mille alusel oli kontroll-lehtedel linnuke tehtud rahuldavat taset märkivasse lahtrisse.

| 67. | Üks selline näide on äriplaanide analüüsi dokumentatsiooni puudumine Leedus. Taotlejad peavad oma projektide toetuseks esitama äriplaanid. Need plaanid näitavad äriettevõtte, sealhulgas investeeringu elujõulisust. Leedu menetlus näeb ette äriplaanide analüüsi hindaja poolt. Kontrollikoja vaadeldud valimis ei tõendanud peaaegu miski selle analüüsi teostamist. See on väga tehniline töö ja nõuab rohkem, kui praegu tehakse: nimelt linnuke lahtrisse “Jah” näiteks selle kohta, et “talupidamise indeksid ja finantssuhtarvud vastavad põllumajandusministeeriumi kehtestatud kriitilistele väärtustele”. |
| --- | --- |

67.

Üks selline näide on äriplaanide analüüsi dokumentatsiooni puudumine Leedus. Taotlejad peavad oma projektide toetuseks esitama äriplaanid. Need plaanid näitavad äriettevõtte, sealhulgas investeeringu elujõulisust. Leedu menetlus näeb ette äriplaanide analüüsi hindaja poolt. Kontrollikoja vaadeldud valimis ei tõendanud peaaegu miski selle analüüsi teostamist. See on väga tehniline töö ja nõuab rohkem, kui praegu tehakse: nimelt linnuke lahtrisse “Jah” näiteks selle kohta, et “talupidamise indeksid ja finantssuhtarvud vastavad põllumajandusministeeriumi kehtestatud kriitilistele väärtustele”.

Sapardi süsteemid sõltusid nõrgematest süsteemidest

| 68. | Sapardi süsteemid vajavad komisjoni eelnevat, audititel põhinevat heakskiitu. Sama menetlust ei kohaldata aga süsteemide puhul, mis on Sapardi süsteemidega otseselt seotud või varustavad neid lähteandmetega. Näiteks võib tuua töötajate värbamisprotseduurid ning hügieeni, keskkonna ja loomade heaolu miinimumstandardite kontrollid. Neid süsteeme ja menetlusi komisjoni auditites ei käsitleta ega rakendata süsteemide eelnevat heakskiitmist. |
| --- | --- |

68.

Sapardi süsteemid vajavad komisjoni eelnevat, audititel põhinevat heakskiitu. Sama menetlust ei kohaldata aga süsteemide puhul, mis on Sapardi süsteemidega otseselt seotud või varustavad neid lähteandmetega. Näiteks võib tuua töötajate värbamisprotseduurid ning hügieeni, keskkonna ja loomade heaolu miinimumstandardite kontrollid. Neid süsteeme ja menetlusi komisjoni auditites ei käsitleta ega rakendata süsteemide eelnevat heakskiitmist.

| 69. | Sapardi õiguslik alus nõuab, et ülesande täitmiseks peavad olema olemas ja selleks määratud vastavate kogemustega töötajad. (27) Bulgaaria, Leedu ja Poola värbamisprotseduuride analüüsimisel leiti, et viimati tööle võetud töötajate värbamisprotseduurid ei olnud läbipaistvad ja et töötajate toimikud ei sisaldanud teavet asjaomaste töötajate valikul järgitud protseduuri kohta ega vastavat dokumentatsiooni. Leedus avastati mitu juhtumit, kus Sapardi agentuuri vabale ametikohale oli kandideerinud ainult üks inimene ja valikul kasutatud testid hävitati pärast nende täitmist regulaarselt. Seega ei ole ühtegi läbipaistvat menetlust, mis garanteeriks, et väljavalitud inimestel on vastav kvalifikatsioon ja et süsteemid vastavad komisjoni poolt heakskiidetud kvaliteedile. |
| --- | --- |

69.

Sapardi õiguslik alus nõuab, et ülesande täitmiseks peavad olema olemas ja selleks määratud vastavate kogemustega töötajad. (27) Bulgaaria, Leedu ja Poola värbamisprotseduuride analüüsimisel leiti, et viimati tööle võetud töötajate värbamisprotseduurid ei olnud läbipaistvad ja et töötajate toimikud ei sisaldanud teavet asjaomaste töötajate valikul järgitud protseduuri kohta ega vastavat dokumentatsiooni. Leedus avastati mitu juhtumit, kus Sapardi agentuuri vabale ametikohale oli kandideerinud ainult üks inimene ja valikul kasutatud testid hävitati pärast nende täitmist regulaarselt. Seega ei ole ühtegi läbipaistvat menetlust, mis garanteeriks, et väljavalitud inimestel on vastav kvalifikatsioon ja et süsteemid vastavad komisjoni poolt heakskiidetud kvaliteedile.

| 70. | Projekti taotlejatelt nõutakse tervishoiu- ja keskkonnastandardite järgimist nii enne kui ka pärast projekti rakendamist. Komisjon kiitis riikliku kvaliteedi-, tervishoiu- ja keskkonnastandardite järgimise kontrolli heaks osana oma otsusest abi juhtimine detsentraliseerida, seejuures vaatamata, kes, kui palju ja mida oli kontrollinud. Komisjon ei nõudnud Sapardi riikidelt sellise teabe esitamist osana Sapardi menetlusest. Vastutavate riiklike organite väljastatud sertifikaadid olid ainus kontroll, mida komisjon nõudis ja mida Sapardi agentuurid tegelikult läbi viisid. |
| --- | --- |

70.

Projekti taotlejatelt nõutakse tervishoiu- ja keskkonnastandardite järgimist nii enne kui ka pärast projekti rakendamist. Komisjon kiitis riikliku kvaliteedi-, tervishoiu- ja keskkonnastandardite järgimise kontrolli heaks osana oma otsusest abi juhtimine detsentraliseerida, seejuures vaatamata, kes, kui palju ja mida oli kontrollinud. Komisjon ei nõudnud Sapardi riikidelt sellise teabe esitamist osana Sapardi menetlusest. Vastutavate riiklike organite väljastatud sertifikaadid olid ainus kontroll, mida komisjon nõudis ja mida Sapardi agentuurid tegelikult läbi viisid.

| 71. | Rumeenias andis standardite järgimise sertifikaadid keskkonnaamet ja hügieeni- ning tervishoiukontrolli eest vastutav amet. Ei need Rumeenia ametid ega ka komisjon hinnanud selliste sertifikaatide väljastamise alust. Kui kontrollikoda selle üle vaatas, avastati, et dokumenteeritud ei olnud seda, mida ja kuidas oli kontrollitud. Sapardi projektide kontrolliaruanded ei olnud alati kättesaadavad ja isegi kui nad olid kättesaadavad, ei toodud seal üksikasju teostatud kontrolli kohta. |
| --- | --- |

71.

Rumeenias andis standardite järgimise sertifikaadid keskkonnaamet ja hügieeni- ning tervishoiukontrolli eest vastutav amet. Ei need Rumeenia ametid ega ka komisjon hinnanud selliste sertifikaatide väljastamise alust. Kui kontrollikoda selle üle vaatas, avastati, et dokumenteeritud ei olnud seda, mida ja kuidas oli kontrollitud. Sapardi projektide kontrolliaruanded ei olnud alati kättesaadavad ja isegi kui nad olid kättesaadavad, ei toodud seal üksikasju teostatud kontrolli kohta.

| 72. | Bulgaarias kontrollivad riiklikud ametivõimud ettevõtete ja projektide vastavust keskkonnanormidele üksnes kommunaalameti otsuse põhjal. Need otsused põhinevad abisaaja antud teabel, mille õigsust kohapeal ei kontrollita. |
| --- | --- |

72.

Bulgaarias kontrollivad riiklikud ametivõimud ettevõtete ja projektide vastavust keskkonnanormidele üksnes kommunaalameti otsuse põhjal. Need otsused põhinevad abisaaja antud teabel, mille õigsust kohapeal ei kontrollita.

| 73. | Ei komisjonil ega riiklikel ametivõimudel ei olnud teavet Sapardi riikides tehtud keskkonnakontrolli ulatuse kohta. Hindamaks, mida ja kuidas on kontrollitud, nõudis kontrollikoda kohtumist need kontrollid läbiviinud organite esindajatega. Poolas seda teavet ei antud ja seetõttu ei saa kontrollikoda koostada arvamust selle kohta, kuidas Poola tagab Sapardi määruses ettenähtud keskkonnakaitsenõuete järgimise. |
| --- | --- |

73.

Ei komisjonil ega riiklikel ametivõimudel ei olnud teavet Sapardi riikides tehtud keskkonnakontrolli ulatuse kohta. Hindamaks, mida ja kuidas on kontrollitud, nõudis kontrollikoda kohtumist need kontrollid läbiviinud organite esindajatega. Poolas seda teavet ei antud ja seetõttu ei saa kontrollikoda koostada arvamust selle kohta, kuidas Poola tagab Sapardi määruses ettenähtud keskkonnakaitsenõuete järgimise.

| 74. | Leedus ja Bulgaarias kontrollis asjakohane amet põllumajandus-ettevõtetesse investeerimise meetme standardeid enne projekti heakskiitmist, kuid mitte pärast projekti lõpetamist. Selline järelkontroll ja sertifikaatide väljastamine õigustatud juhtudel on oluline, tagamaks riiklike ja ELi standardite tegelik järgimine projekti lõppemisel. |
| --- | --- |

74.

Leedus ja Bulgaarias kontrollis asjakohane amet põllumajandus-ettevõtetesse investeerimise meetme standardeid enne projekti heakskiitmist, kuid mitte pärast projekti lõpetamist. Selline järelkontroll ja sertifikaatide väljastamine õigustatud juhtudel on oluline, tagamaks riiklike ja ELi standardite tegelik järgimine projekti lõppemisel.

| 75. | Nii avastas kontrollikoda ühe projekti kohapealse kontrolli käigus Leedus, et sõnniku ladustamisviis oli sobimatu, millest tulenes nitraadi lekke oht ja ELi standardite eiramine. Seda objekti oli enne heakskiitmist kontrollitud, kuid vahepeal oli lehmade arv oluliselt suurenenud. Sapardi programmides nõutud väljamaksetele eelnevat keskkonnastandardite järgimise kontrolli ei oldud tehtud. |
| --- | --- |

75.

Nii avastas kontrollikoda ühe projekti kohapealse kontrolli käigus Leedus, et sõnniku ladustamisviis oli sobimatu, millest tulenes nitraadi lekke oht ja ELi standardite eiramine. Seda objekti oli enne heakskiitmist kontrollitud, kuid vahepeal oli lehmade arv oluliselt suurenenud. Sapardi programmides nõutud väljamaksetele eelnevat keskkonnastandardite järgimise kontrolli ei oldud tehtud.

| 76. | Probleeme tuvastati ka seoses hügieeni- ja tervishoiustandardite järgimisega Poolas. Ühe kontrollikoja poolt ülevaadatud projekti puhul, milleks oli uute seadmete ostmine piimatöötlemisettevõttesse, märgiti veterinaarameti koostatud aruandes ELi standardite järgimisel tehtud edusammude kohta, et ettevõtte vastab normidele 74 % ulatuses. Seda aruannet ei arvestatud. Projekti lõpetamisel ja maksete tegemisel ei korraldatud muid kontrollimisi, kuigi Poola programmi nõuet, et kogu ettevõte peab vastama ELi standarditele, ilmselgelt ei järgitud. |
| --- | --- |

76.

Probleeme tuvastati ka seoses hügieeni- ja tervishoiustandardite järgimisega Poolas. Ühe kontrollikoja poolt ülevaadatud projekti puhul, milleks oli uute seadmete ostmine piimatöötlemisettevõttesse, märgiti veterinaarameti koostatud aruandes ELi standardite järgimisel tehtud edusammude kohta, et ettevõtte vastab normidele 74 % ulatuses. Seda aruannet ei arvestatud. Projekti lõpetamisel ja maksete tegemisel ei korraldatud muid kontrollimisi, kuigi Poola programmi nõuet, et kogu ettevõte peab vastama ELi standarditele, ilmselgelt ei järgitud.

Ja siseriiklikud intressialased eeskirjad olid vastuolus Sapardi eeskirjadega

| 77. | Kohe pärast süsteemide heakskiitmist tegi komisjon Sapardi riikidele avansilised maksed, mida sai kasutada käibekapitalina. Kuna abisaajatele maksete tegemise alustamisega läks aega (vt punkt 16), jäid need avansilised maksed Sapardi esimesel rakendamisaastal suures osas kasutamata. Komisjon nõudis selliste summade puhul tavapäraste kaubandustingimuste järgimist nii, et turvalisuse tase oleks rahuldav. Kontrollikoda avastas, et seda ei oldud tehtud, kuna samal turvalisuse tasemel oleks kohalike eeskirjade kohaldamise tõttu võinud neljast auditeeritud riigist kolmes saada kõrgemat intressi. |
| --- | --- |

77.

Kohe pärast süsteemide heakskiitmist tegi komisjon Sapardi riikidele avansilised maksed, mida sai kasutada käibekapitalina. Kuna abisaajatele maksete tegemise alustamisega läks aega (vt punkt 16), jäid need avansilised maksed Sapardi esimesel rakendamisaastal suures osas kasutamata. Komisjon nõudis selliste summade puhul tavapäraste kaubandustingimuste järgimist nii, et turvalisuse tase oleks rahuldav. Kontrollikoda avastas, et seda ei oldud tehtud, kuna samal turvalisuse tasemel oleks kohalike eeskirjade kohaldamise tõttu võinud neljast auditeeritud riigist kolmes saada kõrgemat intressi.

| 78. | Bulgaarias paluti Sapardi arve hoidmiseks panga valimisel eri kommertspankadel teha oma pakkumised. Kui komisjon oli oma avansilise makse sooritanud, panid Bulgaaria ametivõimud kasutamata summad tähtajalisele hoiusele. Seda head meetodit ei kasutatud Leedus, Poolas ja Rumeenias, sest kohalikus õigusaktis oli sätestatud ametivõimude kohustus kasutada riigipanka. Sellised pangad maksavad kommertspankadest madalamat intressi ja vahendeid ei saadud panna tähtajalisele hoiusele. |
| --- | --- |

78.

Bulgaarias paluti Sapardi arve hoidmiseks panga valimisel eri kommertspankadel teha oma pakkumised. Kui komisjon oli oma avansilise makse sooritanud, panid Bulgaaria ametivõimud kasutamata summad tähtajalisele hoiusele. Seda head meetodit ei kasutatud Leedus, Poolas ja Rumeenias, sest kohalikus õigusaktis oli sätestatud ametivõimude kohustus kasutada riigipanka. Sellised pangad maksavad kommertspankadest madalamat intressi ja vahendeid ei saadud panna tähtajalisele hoiusele.

| 79. | Suurim erinevus avastati Rumeenias, kus ühenduse kasutamata vahenditele kõrgemaid intressimäärasid kohaldades oleks võinud 2003. aasta lõpuks saada 650 000 eurot rohkem intressi. Probleeme täheldati ka teistes riikides, näiteks Poolas, kus intressid kanti intressi mittekandvale alamkontole. |
| --- | --- |

79.

Suurim erinevus avastati Rumeenias, kus ühenduse kasutamata vahenditele kõrgemaid intressimäärasid kohaldades oleks võinud 2003. aasta lõpuks saada 650 000 eurot rohkem intressi. Probleeme täheldati ka teistes riikides, näiteks Poolas, kus intressid kanti intressi mittekandvale alamkontole.

| 80. | Sapardi riikides toimiti erinevalt ja komisjon ei taganud parima tava kohaldamist kõigis kümnes riigis. |
| --- | --- |

80.

Sapardi riikides toimiti erinevalt ja komisjon ei taganud parima tava kohaldamist kõigis kümnes riigis.

PROGRAMMI RAKENDUSPROBLEEMID SAPARDI RIIKIDES

Potentsiaalsetel abisaajatel jääb puudu omavahenditest ja neil on raskusi krediidi saamisega

| 81. | Olulisi netotulusid mittetootvate projektide (näiteks kohalikud teed) abimäär on 100 %, sest infrastruktuur on maapiirkondade arengu oluline eeltingimus. Selliste projektide kohta esitati rohkem taotlusi ja sellise edu üheks peamiseks põhjuseks peetakse abivahendite kaudu rahastamise kõrget määra. Kõigi teiste projektide puhul, kus abimäär on piiratud 50 %ga, nõutakse abisaajatelt nende omavahendite või laenukapitali arvelt kaasfinantseeringut 50 % ulatuses projekti maksumusest. |
| --- | --- |

81.

Olulisi netotulusid mittetootvate projektide (näiteks kohalikud teed) abimäär on 100 %, sest infrastruktuur on maapiirkondade arengu oluline eeltingimus. Selliste projektide kohta esitati rohkem taotlusi ja sellise edu üheks peamiseks põhjuseks peetakse abivahendite kaudu rahastamise kõrget määra. Kõigi teiste projektide puhul, kus abimäär on piiratud 50 %ga, nõutakse abisaajatelt nende omavahendite või laenukapitali arvelt kaasfinantseeringut 50 % ulatuses projekti maksumusest.

| 82. | Sapardi maksed abisaajatele peavad põhinema tehtud kulutuste deklareerimisel. See tähendab, et abisaajad peavad kulutusi eelfinantseerima ja seda sageli mitme kuu vältel, seni kuni Sapardi agentuur käsitleb maksenõuet ja sooritab makse. Keerukad haldusprotseduurid pikendasid seda ajavahemikku (vt punkt 93). |
| --- | --- |

82.

Sapardi maksed abisaajatele peavad põhinema tehtud kulutuste deklareerimisel. See tähendab, et abisaajad peavad kulutusi eelfinantseerima ja seda sageli mitme kuu vältel, seni kuni Sapardi agentuur käsitleb maksenõuet ja sooritab makse. Keerukad haldusprotseduurid pikendasid seda ajavahemikku (vt punkt 93).

| 83. | Sapardi agentuuri korraldatud küsitlus talupidajate ja põllumajandusnõunike seas Poolas uuris peamisi takistusi Sapardi abi taotlemisel. (28) See näitas, et kolm peamist takistust olid pangakrediidi suur maksumus, eelfinantseerimise nõue ja investeeringuteks kasutatavate omavahendite puudus. Sellele vaatamata on Sapardi potentsiaal suur ja see kajastub ka Poola riikliku abiprogrammi edus, mille raames andis riik talupidajatele laenu kuni 80 % ulatuses projekti maksumusest. 2002. aastal toetati selle programmi raames üle 24 000 talupidaja, mis on Sapardi programmist kümme korda rohkem. (29) |
| --- | --- |

83.

Sapardi agentuuri korraldatud küsitlus talupidajate ja põllumajandusnõunike seas Poolas uuris peamisi takistusi Sapardi abi taotlemisel. (28) See näitas, et kolm peamist takistust olid pangakrediidi suur maksumus, eelfinantseerimise nõue ja investeeringuteks kasutatavate omavahendite puudus. Sellele vaatamata on Sapardi potentsiaal suur ja see kajastub ka Poola riikliku abiprogrammi edus, mille raames andis riik talupidajatele laenu kuni 80 % ulatuses projekti maksumusest. 2002. aastal toetati selle programmi raames üle 24 000 talupidaja, mis on Sapardi programmist kümme korda rohkem. (29)

| 84. | Taotlejatel on suuri probleeme eelfinantseerimise ja täiendava finantseerimise tagamisega. Selle peamine põhjus on käibe- ja investeerimiskapitali puudus ja sellega kaasnev pankade piirav krediidipoliitika, mida teravdab vähearenenud kinnisvaraturg ja pangandussüsteem. See on Sapardi riikide üldine probleem ja see on olnud Sapardi rakendamise üks kitsaskohtadest ning üks peamisi põhjuseid, miks projekt on oodatust vähem rakendunud. Sapardi programmil iseenesest ei ole võimalik seda probleemi kõrvaldada ja riigid on püüdnud seda ise teha, igaüks eri viisil. |
| --- | --- |

84.

Taotlejatel on suuri probleeme eelfinantseerimise ja täiendava finantseerimise tagamisega. Selle peamine põhjus on käibe- ja investeerimiskapitali puudus ja sellega kaasnev pankade piirav krediidipoliitika, mida teravdab vähearenenud kinnisvaraturg ja pangandussüsteem. See on Sapardi riikide üldine probleem ja see on olnud Sapardi rakendamise üks kitsaskohtadest ning üks peamisi põhjuseid, miks projekt on oodatust vähem rakendunud. Sapardi programmil iseenesest ei ole võimalik seda probleemi kõrvaldada ja riigid on püüdnud seda ise teha, igaüks eri viisil.

| 85. | Bulgaaria ametivõimud olid seisukohal, et krediidiprogramm aitaks neid probleeme lahendada ja seega ka Sapardi rakendamist hõlbustada. Seetõttu kiideti heaks Sapardi abisaajatele krediiti pakkuv programm ja 2003. aasta riigieelarves eraldati selleks 60 miljonit eurot. Bulgaaria põllumajandusminister teatas komisjonile sellest programmist juunis 2003. Oma vastuses juulis 2003 teatas komisjon, et tema arvates võib see programm olla teatud riigiabi tunnustega ning et sellisel juhul tuleb konkurentsieeskirjade järgimiseks teha teatud muudatusi. (30) Peale Bulgaaria programmi kohta kirjalikult finantsüksikasjade küsimise ei pakutud mingisugust kiiret abi ega nõustamist ja lõpuks võttis Bulgaaria selle ettepaneku tagasi. Seega jäid olemasolevad 60 miljonit eurot Sapardi peamise rakendamisprobleemi lahendamiseks kasutamata, sest komisjon ei tegelenud selle probleemiga aktiivselt. |
| --- | --- |

85.

Bulgaaria ametivõimud olid seisukohal, et krediidiprogramm aitaks neid probleeme lahendada ja seega ka Sapardi rakendamist hõlbustada. Seetõttu kiideti heaks Sapardi abisaajatele krediiti pakkuv programm ja 2003. aasta riigieelarves eraldati selleks 60 miljonit eurot. Bulgaaria põllumajandusminister teatas komisjonile sellest programmist juunis 2003. Oma vastuses juulis 2003 teatas komisjon, et tema arvates võib see programm olla teatud riigiabi tunnustega ning et sellisel juhul tuleb konkurentsieeskirjade järgimiseks teha teatud muudatusi. (30) Peale Bulgaaria programmi kohta kirjalikult finantsüksikasjade küsimise ei pakutud mingisugust kiiret abi ega nõustamist ja lõpuks võttis Bulgaaria selle ettepaneku tagasi. Seega jäid olemasolevad 60 miljonit eurot Sapardi peamise rakendamisprobleemi lahendamiseks kasutamata, sest komisjon ei tegelenud selle probleemiga aktiivselt.

| 86. | Teised riigid on juba rakendanud sarnaseid programme, mida aga komisjon ei ole analüüsinud. Leedu ametivõimud näiteks moodustasid garantiifondi, mis annab potentsiaalsetele Sapardi (ja muudele) abisaajatele laenude jaoks garantii. Selle programmi elemente võib samuti pidada riigiabiks. |
| --- | --- |

86.

Teised riigid on juba rakendanud sarnaseid programme, mida aga komisjon ei ole analüüsinud. Leedu ametivõimud näiteks moodustasid garantiifondi, mis annab potentsiaalsetele Sapardi (ja muudele) abisaajatele laenude jaoks garantii. Selle programmi elemente võib samuti pidada riigiabiks.

| 87. | Rumeenia omavalitsustel oli suuri raskusi maksete tegemisel töövõtjatele, sest vastavad summad olid nende aastaeelarvest sageli suuremad. Eeskirjad takistasid Sapardi agentuuril töövõtjate arveid otse tasuda. Samasuguse probleemi ees seistes sooritas Leedu Sapardi agentuur ühe miljoni euro ulatuses makseid otse omavalitsustele, rikkudes nii Sapardi eeskirju. (31) |
| --- | --- |

87.

Rumeenia omavalitsustel oli suuri raskusi maksete tegemisel töövõtjatele, sest vastavad summad olid nende aastaeelarvest sageli suuremad. Eeskirjad takistasid Sapardi agentuuril töövõtjate arveid otse tasuda. Samasuguse probleemi ees seistes sooritas Leedu Sapardi agentuur ühe miljoni euro ulatuses makseid otse omavalitsustele, rikkudes nii Sapardi eeskirju. (31)

| 88. | Abisaajate eelfinantseerimise finantskohustuse vähendamiseks tegid Leedu ja Rumeenia projektide edasi arenedes abisaajatele vahemakseid. Kõikides riikides nii ei tehtud, sest seda peeti halduse töökoormust suurendavaks. |
| --- | --- |

88.

Abisaajate eelfinantseerimise finantskohustuse vähendamiseks tegid Leedu ja Rumeenia projektide edasi arenedes abisaajatele vahemakseid. Kõikides riikides nii ei tehtud, sest seda peeti halduse töökoormust suurendavaks.

| 89. | Rumeenias on veel üks lisaprobleem: nimelt on omavalitsus kohustatud pärast projekti lõpetamist katma hoolduskulud ja see on asjaomase meetme puhul abikõlblikkuse tingimus. Enamik projektidest oli seotud teedega ja selle tulevase hoolduskohustuse ulatust ei olnud omavalitsused põhjalikult arvutanud ega Sapardi agentuur kahtluse alla seadnud. Ei teatud isegi esialgseid summasid ja kui kontrollikoja audiitorid omavalitsustelt seda küsisid, ei suutnud omavalitsused anda põhjendatud hinnangut või näidata, kuidas saaks neid kulusid reaalselt nende piiratud eelarvetest katta. Enamik omavalitsustest pidas hooldusküsimust teisejärguliseks. Kõige olulisem oli saada projektidele heakskiit. Seega ei taga praegune süsteem Rumeenias investeeringute jätkusuutlikkust ja see on suur puudus. |
| --- | --- |

89.

Rumeenias on veel üks lisaprobleem: nimelt on omavalitsus kohustatud pärast projekti lõpetamist katma hoolduskulud ja see on asjaomase meetme puhul abikõlblikkuse tingimus. Enamik projektidest oli seotud teedega ja selle tulevase hoolduskohustuse ulatust ei olnud omavalitsused põhjalikult arvutanud ega Sapardi agentuur kahtluse alla seadnud. Ei teatud isegi esialgseid summasid ja kui kontrollikoja audiitorid omavalitsustelt seda küsisid, ei suutnud omavalitsused anda põhjendatud hinnangut või näidata, kuidas saaks neid kulusid reaalselt nende piiratud eelarvetest katta. Enamik omavalitsustest pidas hooldusküsimust teisejärguliseks. Kõige olulisem oli saada projektidele heakskiit. Seega ei taga praegune süsteem Rumeenias investeeringute jätkusuutlikkust ja see on suur puudus.

| 90. | Komisjon selliseid rakendamisprobleeme ei tuvastanud ega olnud seega suuteline neid sihikindlalt kõrvaldama. Kuna Sapardi programmil endal ei ole vahendeid nende probleemide kõrvaldamiseks, jõuti ajutiste lahendusteni. Tulemuseks oli Sapardi riikides eri lahenduste kasutamine, millest mõned olid head, teised aga rikkusid eeskirju. |
| --- | --- |

90.

Komisjon selliseid rakendamisprobleeme ei tuvastanud ega olnud seega suuteline neid sihikindlalt kõrvaldama. Kuna Sapardi programmil endal ei ole vahendeid nende probleemide kõrvaldamiseks, jõuti ajutiste lahendusteni. Tulemuseks oli Sapardi riikides eri lahenduste kasutamine, millest mõned olid head, teised aga rikkusid eeskirju.

Ning haldusprotseduurid olid keerukad

| 91. | Pärast Sapardi rakendamise esimest üheksat kuud oli Poolas esitatud 977 taotlust, millest 472 (48 %) oli tagasi lükatud. Nende arvude analüüs näitas, et peamine tagasilükkamise põhjus oli taotluste vale koostamine. Probleemid olid seotud peamiselt esitamisele kuuluvate dokumentide rohkusega ja nende saamise raskusega. Bulgaarias oli sama probleem, mida võib kirjeldada ühe kontrollikoja poolt ülevaadatud projekti vahendusel. Selle suhteliselt lihtsa, kombaini ja adra ostmise projekti taotluse toimikus oli 2 477 lehekülge ja maksetaotluse toimikus 601 lehekülge. Osa dokumentide tähtsus ei ole alati selge ja menetlusi tuleks lihtsustada ning kergendada abisaajate koormat, mis omakorda kiirendaks rakendamist. |
| --- | --- |

91.

Pärast Sapardi rakendamise esimest üheksat kuud oli Poolas esitatud 977 taotlust, millest 472 (48 %) oli tagasi lükatud. Nende arvude analüüs näitas, et peamine tagasilükkamise põhjus oli taotluste vale koostamine. Probleemid olid seotud peamiselt esitamisele kuuluvate dokumentide rohkusega ja nende saamise raskusega. Bulgaarias oli sama probleem, mida võib kirjeldada ühe kontrollikoja poolt ülevaadatud projekti vahendusel. Selle suhteliselt lihtsa, kombaini ja adra ostmise projekti taotluse toimikus oli 2 477 lehekülge ja maksetaotluse toimikus 601 lehekülge. Osa dokumentide tähtsus ei ole alati selge ja menetlusi tuleks lihtsustada ning kergendada abisaajate koormat, mis omakorda kiirendaks rakendamist.

| 92. | Teine näide selle kohta: kui Sapardi agentuur leidis, et taotlus on poolik, anti abisaajatele võimalus esitada puuduvad dokumendid. Selleks antud aeg ei olnud sageli piisav. Seetõttu lükati taotlus tagasi. Näiteks puudus Poolas kohaliku tee parandamise projekti taotluses vaid üks dokument. Selle dokumendi, nimelt järgmise aasta eelarve saamiseks pidi toimuma omavalitsuse volikogu istung, mida ei suudetud ettenähtud aja jooksul korraldada. Projekt lükati tagasi. |
| --- | --- |

92.

Teine näide selle kohta: kui Sapardi agentuur leidis, et taotlus on poolik, anti abisaajatele võimalus esitada puuduvad dokumendid. Selleks antud aeg ei olnud sageli piisav. Seetõttu lükati taotlus tagasi. Näiteks puudus Poolas kohaliku tee parandamise projekti taotluses vaid üks dokument. Selle dokumendi, nimelt järgmise aasta eelarve saamiseks pidi toimuma omavalitsuse volikogu istung, mida ei suudetud ettenähtud aja jooksul korraldada. Projekt lükati tagasi.

| 93. | Potentsiaalseid taotlejaid hirmutab ka taotluste töötlemiseks sageli kuluv aeg. Viivitused maksetaotluste töötlemisel pikendavad eelfinantseerimise aega veelgi ja heidutavad võimalikke abisaajaid. |
| --- | --- |

93.

Potentsiaalseid taotlejaid hirmutab ka taotluste töötlemiseks sageli kuluv aeg. Viivitused maksetaotluste töötlemisel pikendavad eelfinantseerimise aega veelgi ja heidutavad võimalikke abisaajaid.

| 94. | Külastatud riikides kulus maksetaotluse esitamisest makse tegeliku sooritamiseni kaks kuni kolm kuud. Lisaks maksenõude hindamiseks kulunud ajale sisaldab kokku kulunud aeg ooteaega pärast maksekorralduse tegemist. Poolas pidi üks talupidaja hüvitist ootama peaaegu kuus kuud, sest ta lõpetas projekti enne taotluses märgitud eeldatavat projekti lõpukuupäeva. Poola ametnikud teatasid, et nad ei saa maksetaotlust enne ettenähtud kuupäeva vastu võtta. |
| --- | --- |

94.

Külastatud riikides kulus maksetaotluse esitamisest makse tegeliku sooritamiseni kaks kuni kolm kuud. Lisaks maksenõude hindamiseks kulunud ajale sisaldab kokku kulunud aeg ooteaega pärast maksekorralduse tegemist. Poolas pidi üks talupidaja hüvitist ootama peaaegu kuus kuud, sest ta lõpetas projekti enne taotluses märgitud eeldatavat projekti lõpukuupäeva. Poola ametnikud teatasid, et nad ei saa maksetaotlust enne ettenähtud kuupäeva vastu võtta.

| 95. | Kõikidel juhtudel, kus kontrollikoda tuvastas, et protseduurid tekitavad rakendamisel probleeme, olid Sapardi riigid kohaldanud komisjoni poolt nõututest rangemaid protseduure. Ilmnes, et riiklik juhtkond ei suuda rangest ja ebavajalikust bürokraatiast tingitud probleeme sageli lahendada isegi siis, kui need takistasid Sapardi tõhusat rakendamist. Pealegi ei kohaldatud parimat tava, mis takistas Sapardi kiiremat rakendamist. |
| --- | --- |

95.

Kõikidel juhtudel, kus kontrollikoda tuvastas, et protseduurid tekitavad rakendamisel probleeme, olid Sapardi riigid kohaldanud komisjoni poolt nõututest rangemaid protseduure. Ilmnes, et riiklik juhtkond ei suuda rangest ja ebavajalikust bürokraatiast tingitud probleeme sageli lahendada isegi siis, kui need takistasid Sapardi tõhusat rakendamist. Pealegi ei kohaldatud parimat tava, mis takistas Sapardi kiiremat rakendamist.

Mis viis olukorrani, kus toetust saavad vaid majanduslikult tugevad abitaotlejad

| 96. | Nõude tõttu, et abisaajad peavad projekte eelfinantseerima, ja keerukate haldusprotseduuride tõttu soosib Sapardi süsteem neid, kes on majanduslikult tugevad ja paremini organiseeritud ning kellel on piisavalt kapitali või kes saavad laenu. Väiksematele taludele ja ettevõtetele, kes peavad tegema kõige suuremaid pingutusi, et standarditele vastata, vahendeid moderniseerida ja tõhusust suurendada, oli see abi saamisel suureks takistuseks. |
| --- | --- |

96.

Nõude tõttu, et abisaajad peavad projekte eelfinantseerima, ja keerukate haldusprotseduuride tõttu soosib Sapardi süsteem neid, kes on majanduslikult tugevad ja paremini organiseeritud ning kellel on piisavalt kapitali või kes saavad laenu. Väiksematele taludele ja ettevõtetele, kes peavad tegema kõige suuremaid pingutusi, et standarditele vastata, vahendeid moderniseerida ja tõhusust suurendada, oli see abi saamisel suureks takistuseks.

| 97. | Tuginedes kontrollikoja poolt neljas riigis kohapeal üle vaadatud 13 talumajapidamisele, leidsid audiitorid, et talupidajad üldiselt eelfinantseerisid projekte ja andsid oma panuse omavahendite arvelt, milleks vaesemad talupidajad ei oleks olnud suutelised. Eelkõige oli see nii Leedus, kus see oli peamine põhjus, miks kõigile üle vaadatud talupidajatele-abisaajatele anti abi rohkem kui ühe projekti jaoks. |
| --- | --- |

97.

Tuginedes kontrollikoja poolt neljas riigis kohapeal üle vaadatud 13 talumajapidamisele, leidsid audiitorid, et talupidajad üldiselt eelfinantseerisid projekte ja andsid oma panuse omavahendite arvelt, milleks vaesemad talupidajad ei oleks olnud suutelised. Eelkõige oli see nii Leedus, kus see oli peamine põhjus, miks kõigile üle vaadatud talupidajatele-abisaajatele anti abi rohkem kui ühe projekti jaoks.

VAJA ON KOMISJONI TEGUTSEMIST, SEST

Ebapiisavad eeskirjad ja kontrollid viivad üldkulutusi puudutavate kulude väärkasutuseni

| 98. | Sapardi eeskirjad lubavad projekti vahenditest katta üldkulusid kuni 12 % ulatuses abikõlblikke kulude kogusummast. (32) Need kulud võivad olla arhitektide, inseneride ja konsultantide tasud, õigusabi tasud, teostatavusuuringud ja patentide ning tegevuslubade hankimine projekti ettevalmistamiseks ja rakendamiseks. Siiamaani olid projektide raames kaetud üldkulud suures osas abisaaja äriplaani koostamise kulud. Suurimad summad tuvastati Bulgaarias ja Leedus, kus vastavad ELi poolt 2003. aasta lõpuni makstud summad olid kontrollikoja hinnangul suuruses 700 000 eurot. Teistes riikides läks äriplaanidele väga väike osa vahenditest. Ainuüksi see erinevus eri riikide küsitud summades oleks pidanud panema komisjoni seda asjaolu uurima. |
| --- | --- |

98.

Sapardi eeskirjad lubavad projekti vahenditest katta üldkulusid kuni 12 % ulatuses abikõlblikke kulude kogusummast. (32) Need kulud võivad olla arhitektide, inseneride ja konsultantide tasud, õigusabi tasud, teostatavusuuringud ja patentide ning tegevuslubade hankimine projekti ettevalmistamiseks ja rakendamiseks. Siiamaani olid projektide raames kaetud üldkulud suures osas abisaaja äriplaani koostamise kulud. Suurimad summad tuvastati Bulgaarias ja Leedus, kus vastavad ELi poolt 2003. aasta lõpuni makstud summad olid kontrollikoja hinnangul suuruses 700 000 eurot. Teistes riikides läks äriplaanidele väga väike osa vahenditest. Ainuüksi see erinevus eri riikide küsitud summades oleks pidanud panema komisjoni seda asjaolu uurima.

| 99. | Nende kuludega, eelkõige äriplaani koostamise konsultatsioonikuludega seotud risk on suur, sest projekti maksumuse (seadmed jne) ja äriplaani koostamise vahel otsene seos puudub, olenemata sellest, kas on tegemist väikese või suure investeeringuga. Projekti maksumusest mingi protsendi võtmine hüvituse aluseks ei taga kokkuhoidu. Risk suureneb veelgi, sest eeskirjad võimaldavad nende kulutuste maksmist sularahas. Kontrollikoja auditi käigus leiti, et hoolimata sellest riskist ei kontrollitud neid kulusid piisavalt. Tüüpiline oli, et hüvitatud summade kohta ei olnud mingisugust tõendusmaterjali või selgitusi ja mingit kontrolli ei toimunud selle üle, kas need kulud on seotud osutatud teenustega või kas üldse mingisuguseid teenuseid osutati. Jälgiti lihtsalt ettenähtud ülempiirist kinnipidamist ja asjakohaste alusdokumentide olemasolu (arve ja maksetõend). |
| --- | --- |

99.

Nende kuludega, eelkõige äriplaani koostamise konsultatsioonikuludega seotud risk on suur, sest projekti maksumuse (seadmed jne) ja äriplaani koostamise vahel otsene seos puudub, olenemata sellest, kas on tegemist väikese või suure investeeringuga. Projekti maksumusest mingi protsendi võtmine hüvituse aluseks ei taga kokkuhoidu. Risk suureneb veelgi, sest eeskirjad võimaldavad nende kulutuste maksmist sularahas. Kontrollikoja auditi käigus leiti, et hoolimata sellest riskist ei kontrollitud neid kulusid piisavalt. Tüüpiline oli, et hüvitatud summade kohta ei olnud mingisugust tõendusmaterjali või selgitusi ja mingit kontrolli ei toimunud selle üle, kas need kulud on seotud osutatud teenustega või kas üldse mingisuguseid teenuseid osutati. Jälgiti lihtsalt ettenähtud ülempiirist kinnipidamist ja asjakohaste alusdokumentide olemasolu (arve ja maksetõend).

| 100. | Nii teatas Bulgaaria Sapardi agentuur 2003. aastal järelevalvekomiteele, et “esines juhtumeid, kus abisaajad esitasid võltsitud arveid töövõtjatelt, eriti konsultatsiooniteenuste eest”. Kontrollikoda usub, et 12 % piir on liiga suuremeelne, kui abisaaja ei esita täiendavaid selgitusi, et äriplaani jaoks tuleks kindlaks määrata kindel ülemmäär ja et abisaajaid peaks aktiivselt julgustama kasutama tasuta või odavamaid teenuseid, mida nende oma riigis osutavad PHARE vahendeid kasutades väljaarendatud põllumajanduse nõuandetalitused. |
| --- | --- |

100.

Nii teatas Bulgaaria Sapardi agentuur 2003. aastal järelevalvekomiteele, et “esines juhtumeid, kus abisaajad esitasid võltsitud arveid töövõtjatelt, eriti konsultatsiooniteenuste eest”. Kontrollikoda usub, et 12 % piir on liiga suuremeelne, kui abisaaja ei esita täiendavaid selgitusi, et äriplaani jaoks tuleks kindlaks määrata kindel ülemmäär ja et abisaajaid peaks aktiivselt julgustama kasutama tasuta või odavamaid teenuseid, mida nende oma riigis osutavad PHARE vahendeid kasutades väljaarendatud põllumajanduse nõuandetalitused.

| 101. | Kontrollikoda tuvastas probleeme mitme ülevaadatud projekti puhul. Näiteks oli juhtumeid, kus abisaajad taotlesid järgmist projekti, mille kulude hulka arvati uuesti äriplaani kulud, kuigi teine plaan oli esimesega peaaegu identne. Oli isegi juhtumeid, kus järgmine projekt oli lihtsalt originaalprojekti laiendus ja kus äriplaani kulud ületasid esimese projekti raames küsitut. Kõikidel juhtudel maksid Sapardi agentuurid arves näidatud summad välja ilma analüüsimata. |
| --- | --- |

101.

Kontrollikoda tuvastas probleeme mitme ülevaadatud projekti puhul. Näiteks oli juhtumeid, kus abisaajad taotlesid järgmist projekti, mille kulude hulka arvati uuesti äriplaani kulud, kuigi teine plaan oli esimesega peaaegu identne. Oli isegi juhtumeid, kus järgmine projekt oli lihtsalt originaalprojekti laiendus ja kus äriplaani kulud ületasid esimese projekti raames küsitut. Kõikidel juhtudel maksid Sapardi agentuurid arves näidatud summad välja ilma analüüsimata.

| 102. | Ühel juhul maksti äriplaani koostamise üldkulu (15 400 eurot) konsultatsioonifirmale, mille omanik oli Sapardi abi saanud ettevõtte juhi abikaasa. See naine oli ka viimati mainitud ettevõtte esindaja ja seega võis ta selle ettevõtte nimel kiita heaks oma konsultatsioonifirma koostatud äriplaani. Maksekorraldusele kirjutas alla tema abikaasa. Kui kontrollikoda inspekteeris seda projekti kohapeal, ei suutnud abisaaja näidata, et osutatud teenused oleksid makstud summat õigustanud. Lisaks ei kohaldatud kehtivat hankekorda (vt punkt 108). Bulgaaria Sapardi agentuur oli kulud heaks kiitnud ja täielikult välja maksnud. |
| --- | --- |

102.

Ühel juhul maksti äriplaani koostamise üldkulu (15 400 eurot) konsultatsioonifirmale, mille omanik oli Sapardi abi saanud ettevõtte juhi abikaasa. See naine oli ka viimati mainitud ettevõtte esindaja ja seega võis ta selle ettevõtte nimel kiita heaks oma konsultatsioonifirma koostatud äriplaani. Maksekorraldusele kirjutas alla tema abikaasa. Kui kontrollikoda inspekteeris seda projekti kohapeal, ei suutnud abisaaja näidata, et osutatud teenused oleksid makstud summat õigustanud. Lisaks ei kohaldatud kehtivat hankekorda (vt punkt 108). Bulgaaria Sapardi agentuur oli kulud heaks kiitnud ja täielikult välja maksnud.

| 103. | Vaatamata kontrollikoja tuvastatud juhtumitele ei ole komisjon pidanud vajalikuks eeskirju muuta. Ta ei ole seda teemat käsitlenud ei oma eelauditite ega ka järelauditite käigus ja tuvastatud puudusi ei avastatud ei Bulgaaria ega ka komisjoni poolt teostatud auditis. (33) Toodud näited tõestavad, et Sapardi eeskirjad ja kontroll ei takista suuremana näidatud arvete aktsepteerimist ega maksmist. |
| --- | --- |

103.

Vaatamata kontrollikoja tuvastatud juhtumitele ei ole komisjon pidanud vajalikuks eeskirju muuta. Ta ei ole seda teemat käsitlenud ei oma eelauditite ega ka järelauditite käigus ja tuvastatud puudusi ei avastatud ei Bulgaaria ega ka komisjoni poolt teostatud auditis. (33) Toodud näited tõestavad, et Sapardi eeskirjad ja kontroll ei takista suuremana näidatud arvete aktsepteerimist ega maksmist.

Ja puudub kindlus, et erahankeid käsitlevate eeskirjade alusel kasutatakse raha õigesti

| 104. | Umbes 60 % Sapardi vahenditest kasutatakse erahankemenetluse alusel. Arvestamata üldist reeglit usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete austamise kohta, on kehtivad eeskirjad lihtsad. Nad nõuavad, et abisaaja võtaks üle 10 000 euro maksvate teenuste, hangete või tööde kohta vähemalt kolm hinnapakkumist. Sama reegel kehtib suurte projektide puhul, mis võivad töötlemisettevõttesse tehtava investeeringu korral maksta kuni 5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

104.

Umbes 60 % Sapardi vahenditest kasutatakse erahankemenetluse alusel. Arvestamata üldist reeglit usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete austamise kohta, on kehtivad eeskirjad lihtsad. Nad nõuavad, et abisaaja võtaks üle 10 000 euro maksvate teenuste, hangete või tööde kohta vähemalt kolm hinnapakkumist. Sama reegel kehtib suurte projektide puhul, mis võivad töötlemisettevõttesse tehtava investeeringu korral maksta kuni 5 miljonit eurot.

| 105. | Kontrollikoda leidis, et suurtele summadele vaatamata oli kontroll puudulik. Üldse ei kontrollitud, kas pakkumised on võrreldavad ja kas valiti parim pakkumine. Välja arvatud Bulgaarias, kus selles osas tehti esimesi samme, ei toimunud võrdlemist võrdlushindadega, mis võimaldaks hüvitamiseks põhjendamatute kulude esitamisel Sapardi abi piirata. Komisjoni auditid seda teemat ei käsitletud. Sellise kontrolli vajadust tõestavad allpool esitatud auditileiud. |
| --- | --- |

105.

Kontrollikoda leidis, et suurtele summadele vaatamata oli kontroll puudulik. Üldse ei kontrollitud, kas pakkumised on võrreldavad ja kas valiti parim pakkumine. Välja arvatud Bulgaarias, kus selles osas tehti esimesi samme, ei toimunud võrdlemist võrdlushindadega, mis võimaldaks hüvitamiseks põhjendamatute kulude esitamisel Sapardi abi piirata. Komisjoni auditid seda teemat ei käsitletud. Sellise kontrolli vajadust tõestavad allpool esitatud auditileiud.

| 106. | Kontrollikoja analüüs 34 projekti puhul esitatud pakkumiste osas näitas, et enamikul juhtudel ei olnud kolm pakkumist võrreldavad ja seetõttu oli nende väärtus madal või puudus täielikult. (34) Abisaajatelt ei nõuta kirjalikult kavandatud investeeringu üksikasjade kirjeldust. Seetõttu saadi tavaliselt pakkumised erinevate tehnilise kirjeldusega seadmete kohta või ei olnud kirjeldust üldse toodud; ka hinnaerinevused olid suured. Lisaks ei olnud pakkumistes alati teavet peamiste otsustavate faktorite kohta, millest tulenevalt abisaaja selle pakkumise valis. Võrreldavate pakkumiste korral ei valitud alati odavaimat pakkumist ning seda valikut ei selgitatud ega põhjendatud. Enamikul juhtudel ei ole võimalik analüüsida, kas heaks kiideti parim pakkumine, ja sellega tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ning eriti säästlikkus ja tasuvus. |
| --- | --- |

106.

Kontrollikoja analüüs 34 projekti puhul esitatud pakkumiste osas näitas, et enamikul juhtudel ei olnud kolm pakkumist võrreldavad ja seetõttu oli nende väärtus madal või puudus täielikult. (34) Abisaajatelt ei nõuta kirjalikult kavandatud investeeringu üksikasjade kirjeldust. Seetõttu saadi tavaliselt pakkumised erinevate tehnilise kirjeldusega seadmete kohta või ei olnud kirjeldust üldse toodud; ka hinnaerinevused olid suured. Lisaks ei olnud pakkumistes alati teavet peamiste otsustavate faktorite kohta, millest tulenevalt abisaaja selle pakkumise valis. Võrreldavate pakkumiste korral ei valitud alati odavaimat pakkumist ning seda valikut ei selgitatud ega põhjendatud. Enamikul juhtudel ei ole võimalik analüüsida, kas heaks kiideti parim pakkumine, ja sellega tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ning eriti säästlikkus ja tasuvus.

| 107. | Umbes pooled kontrollikoja kohatud abisaajatest kinnitasid, et kolme pakkumise menetlus on mõttetu, sest nad teadsid ette, milliseid seadmeid kavatsevad osta. Ülejäänud kaks pakkumist võeti lihtsalt tingimuse täitmiseks. Näiteks oli Sapardi projektis traktori ostmiseks Poolas abisaaja juba otsustanud, millist traktorit ta tahab osta ja kellelt. Kolme pakkumise tingimuse täitmiseks võttis ta täiendavalt kaks identset pakkumist, (35) mis saadi ühe teise ettevõtte kahest eri müügipunktist. Vaatamata odavamale hinnale ei olnud tal siiski kavas neilt osta, sest nad ei oleks suutnud tulevikus pakkuda müügijärgset teenindust. |
| --- | --- |

107.

Umbes pooled kontrollikoja kohatud abisaajatest kinnitasid, et kolme pakkumise menetlus on mõttetu, sest nad teadsid ette, milliseid seadmeid kavatsevad osta. Ülejäänud kaks pakkumist võeti lihtsalt tingimuse täitmiseks. Näiteks oli Sapardi projektis traktori ostmiseks Poolas abisaaja juba otsustanud, millist traktorit ta tahab osta ja kellelt. Kolme pakkumise tingimuse täitmiseks võttis ta täiendavalt kaks identset pakkumist, (35) mis saadi ühe teise ettevõtte kahest eri müügipunktist. Vaatamata odavamale hinnale ei olnud tal siiski kavas neilt osta, sest nad ei oleks suutnud tulevikus pakkuda müügijärgset teenindust.

| 108. | Mõnikord kolme pakkumist ei võetud. Bulgaarias ei kohaldatud seda menetlust üldkulude osas, samas teistes riikides seda tehti. Poolas avastati mitu juhtumit, kus selle menetluse vältimiseks jagati üks investeering mitmeks osaks, kusjuures iga osa oli alla 10 000 euro. Teistel juhtudel pandi mitu üle 10 000 euro maksvat objekti ühte pakkumisse kokku. |
| --- | --- |

108.

Mõnikord kolme pakkumist ei võetud. Bulgaarias ei kohaldatud seda menetlust üldkulude osas, samas teistes riikides seda tehti. Poolas avastati mitu juhtumit, kus selle menetluse vältimiseks jagati üks investeering mitmeks osaks, kusjuures iga osa oli alla 10 000 euro. Teistel juhtudel pandi mitu üle 10 000 euro maksvat objekti ühte pakkumisse kokku.

| 109. | Kontrollikoja tuvastatud puudusi ei avastatud ei komisjoni auditite käigus ega selle haldusteabesüsteemi kaudu. Nii ei olnud komisjon käsitlenud eri riikides täheldatud erinevaid tavasid. Toodud näited demonstreerivad, et Sapardi eeskirjad ega reeglid ei takista suuremana näidatud arvete aktsepteerimist ega maksmist. Nii Sapardi riigil kui ka komisjonil on eriti suuremate projektide jaoks vaja paremaid eeskirju ning kontrolli. |
| --- | --- |

109.

Kontrollikoja tuvastatud puudusi ei avastatud ei komisjoni auditite käigus ega selle haldusteabesüsteemi kaudu. Nii ei olnud komisjon käsitlenud eri riikides täheldatud erinevaid tavasid. Toodud näited demonstreerivad, et Sapardi eeskirjad ega reeglid ei takista suuremana näidatud arvete aktsepteerimist ega maksmist. Nii Sapardi riigil kui ka komisjonil on eriti suuremate projektide jaoks vaja paremaid eeskirju ning kontrolli.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 110. | Komisjon ei kasutanud aega enne nõukogu poolt Sapardi määruse vastuvõtmist üksikasjalike rakendamispõhimõtete ja -eeskirjade ettevalmistamiseks. Nii läks nende koostamiseks pärast nõukogu poolt määruse vastuvõtmist rohkem aega kui tingimata tarvis. |
| --- | --- |

110.

Komisjon ei kasutanud aega enne nõukogu poolt Sapardi määruse vastuvõtmist üksikasjalike rakendamispõhimõtete ja -eeskirjade ettevalmistamiseks. Nii läks nende koostamiseks pärast nõukogu poolt määruse vastuvõtmist rohkem aega kui tingimata tarvis.

| 111. | Pärast nende vastuvõtmist novembris 2000 sõltus Sapardi käivitamine ajast, mida riigid vajasid süsteemide loomiseks. Komisjon ja Sapardi riigid ei analüüsinud, miks mõned riigid olid selles kiiremad ja teised aeglasemad. |
| --- | --- |

111.

Pärast nende vastuvõtmist novembris 2000 sõltus Sapardi käivitamine ajast, mida riigid vajasid süsteemide loomiseks. Komisjon ja Sapardi riigid ei analüüsinud, miks mõned riigid olid selles kiiremad ja teised aeglasemad.

| 112. | Keerukad ja Sapardi eeskirjades nõutavatest rangemad haldusprotseduurid asjaomastes riikides takistasid programmi tõhusat ja mõjusat rakendamist.






  — | Komisjon peaks uute kuluprogrammide puhul kasutama aega enne aluseks oleva õigusakti vastuvõtmist seadusandliku kogu poolt üksikasjalike rakendamismenetluste väljatöötamiseks. |
| --- | --- | --- |

112.

Keerukad ja Sapardi eeskirjades nõutavatest rangemad haldusprotseduurid asjaomastes riikides takistasid programmi tõhusat ja mõjusat rakendamist.

—

Komisjon peaks uute kuluprogrammide puhul kasutama aega enne aluseks oleva õigusakti vastuvõtmist seadusandliku kogu poolt üksikasjalike rakendamismenetluste väljatöötamiseks.

| — | Komisjon peaks analüüsima uutest programmidest saadud õppetunde, Sapardi puhul eelkõige detsentraliseeritud süsteemide loomise osas, et olla valmis sarnaseks situatsiooniks tulevikus. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks analüüsima uutest programmidest saadud õppetunde, Sapardi puhul eelkõige detsentraliseeritud süsteemide loomise osas, et olla valmis sarnaseks situatsiooniks tulevikus.

| 113. | Komisjoni poolt detsentraliseeritud juhtimissüsteemi kohaldamine tähendas seda, et ta ei tegelenud aktiivselt rakendamisprobleemide kindlakstegemise, nende probleemide lahenduste ettevalmistamise ega tulemuste järelevalvega. Pealegi oli töötajate ressurss piiratud. Seetõttu ei kohaldatud parimaid tavasid kõikides riikides ega välistatud kahjumit tootvaid tavasid ning see kõik takistas Sapardi kiiremat, kuid siiski turvalisemat rakendamist.






  — | Isegi detsentraliseeritud juhtimise korral peaks komisjon tagama parimate tavade rakendamise kõikides riikides ja selleks piisavate vahendite eraldamise. |
| --- | --- | --- |

113.

Komisjoni poolt detsentraliseeritud juhtimissüsteemi kohaldamine tähendas seda, et ta ei tegelenud aktiivselt rakendamisprobleemide kindlakstegemise, nende probleemide lahenduste ettevalmistamise ega tulemuste järelevalvega. Pealegi oli töötajate ressurss piiratud. Seetõttu ei kohaldatud parimaid tavasid kõikides riikides ega välistatud kahjumit tootvaid tavasid ning see kõik takistas Sapardi kiiremat, kuid siiski turvalisemat rakendamist.

—

Isegi detsentraliseeritud juhtimise korral peaks komisjon tagama parimate tavade rakendamise kõikides riikides ja selleks piisavate vahendite eraldamise.

| 114. | Komisjoni ettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele ei põhinenud eelarve täitmise usaldusväärsetel ja teostatavatel prognoosidel.






  — | Kuigi komisjon soovib riikidele näidata oma usaldust nende asjaomase suutlikkuse vastu rakendada Sapardi rahastamisvahendit, ei tuleks poliitilist tahet ümber arvutada ebareaalseteks eelarveprognoosideks. |
| --- | --- | --- |

114.

Komisjoni ettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele ei põhinenud eelarve täitmise usaldusväärsetel ja teostatavatel prognoosidel.

—

Kuigi komisjon soovib riikidele näidata oma usaldust nende asjaomase suutlikkuse vastu rakendada Sapardi rahastamisvahendit, ei tuleks poliitilist tahet ümber arvutada ebareaalseteks eelarveprognoosideks.

| 115. | Sapardi positiivne tulemus on see, et Sapardi riikides loodi toimivad struktuurid ning süsteemid, mida veel mõni aasta tagasi ei olnud. Nende süsteemide peamisi osi kasutatakse pärast ühinemist ELi vahendite haldamiseks. |
| --- | --- |

115.

Sapardi positiivne tulemus on see, et Sapardi riikides loodi toimivad struktuurid ning süsteemid, mida veel mõni aasta tagasi ei olnud. Nende süsteemide peamisi osi kasutatakse pärast ühinemist ELi vahendite haldamiseks.

| 116. | Nii Sapardi riikide kui ka komisjoni audititel põhinev süsteemide eelnev heakskiitmine tagas selle, et vähemalt paberil olid olemas selgelt kindlaksmääratud süsteemid ja peamised kontrollmehhanismid enne, kui võis vahendeid kulutada. See on hea tava. Siiski võivad liikmesriigid rakendada uusi õigusakte ilma sellise eelneva süsteemiauditita.






  — | Komisjon peaks kaaluma, kas vahendite kulutamisele eelnev uute finants- ja juhtimissüsteemide audit ja heakskiitmine oleks hea tava ka liikmesriikide puhul. |
| --- | --- | --- |

116.

Nii Sapardi riikide kui ka komisjoni audititel põhinev süsteemide eelnev heakskiitmine tagas selle, et vähemalt paberil olid olemas selgelt kindlaksmääratud süsteemid ja peamised kontrollmehhanismid enne, kui võis vahendeid kulutada. See on hea tava. Siiski võivad liikmesriigid rakendada uusi õigusakte ilma sellise eelneva süsteemiauditita.

—

Komisjon peaks kaaluma, kas vahendite kulutamisele eelnev uute finants- ja juhtimissüsteemide audit ja heakskiitmine oleks hea tava ka liikmesriikide puhul.

| 117. | Väheste kulutuste tõttu enne ühinemist oli panus Sapardi määruses sätestatud eesmärkide saavutamisse 10 abisaajast riigist kaheksas väike. |
| --- | --- |

117.

Väheste kulutuste tõttu enne ühinemist oli panus Sapardi määruses sätestatud eesmärkide saavutamisse 10 abisaajast riigist kaheksas väike.

| 118. | Lõpetatud projektide esimesed tulemused näitavad, et raha kulutati üldiselt põllumajandustoodangu kogust suurendavatele, mitte põllumajandustoodangu kvaliteeti parandavatele projektidele (kvaliteedi- ja tervishoiustandardite järgimine ning keskkonnakaitse).






  — | Komisjon peaks sellise tasakaalu puudumisega tegelema ja tagama, et Sapardi vahendeid kasutataks projektide jaoks, mille peamine eesmärk on parandada töötlemisettevõtete või talumajapidamiste taset tervikuna. |
| --- | --- | --- |

118.

Lõpetatud projektide esimesed tulemused näitavad, et raha kulutati üldiselt põllumajandustoodangu kogust suurendavatele, mitte põllumajandustoodangu kvaliteeti parandavatele projektidele (kvaliteedi- ja tervishoiustandardite järgimine ning keskkonnakaitse).

—

Komisjon peaks sellise tasakaalu puudumisega tegelema ja tagama, et Sapardi vahendeid kasutataks projektide jaoks, mille peamine eesmärk on parandada töötlemisettevõtete või talumajapidamiste taset tervikuna.

| 119. | Kontrollikoda leidis, et erahangete ja üldkulude eeskirjad ning kontroll ei olnud küllaldased. Tõhusat kontrolli suuremana näidatud arvete aktsepteerimise ja maksmise takistamiseks ei korraldatud. Kontroll oli ebapiisav ka hügieeni- ja keskkonnastandardite järgimise osas.






  — | Komisjon peaks tegelema eeskirjade ja tõhusa kontrolli puudumisega. |
| --- | --- | --- |

119.

Kontrollikoda leidis, et erahangete ja üldkulude eeskirjad ning kontroll ei olnud küllaldased. Tõhusat kontrolli suuremana näidatud arvete aktsepteerimise ja maksmise takistamiseks ei korraldatud. Kontroll oli ebapiisav ka hügieeni- ja keskkonnastandardite järgimise osas.

—

Komisjon peaks tegelema eeskirjade ja tõhusa kontrolli puudumisega.

| 120. | Peamine rakendamisprobleem oli see, et potentsiaalsetel abisaajatel puudusid omavahendid ja neil oli raskusi krediidi saamisega. Kuigi Sapardi programm hõlmab mitmeid meetmeid, ei paku ta selle probleemi lahendamise võimalusi.






  — | Komisjon peaks tulevaste sarnaste tegevuste puhul Sapardi programmi lihtsustama, vähendades seda kolme või nelja peamise meetmeni. Komisjon peaks uurima, kas sel juhul võiks laenude ja garantiide süsteem asendada või täiendada olemasolevaid meetmeid, et kõrvaldada projekti rahastamise probleem. |
| --- | --- | --- |

120.

Peamine rakendamisprobleem oli see, et potentsiaalsetel abisaajatel puudusid omavahendid ja neil oli raskusi krediidi saamisega. Kuigi Sapardi programm hõlmab mitmeid meetmeid, ei paku ta selle probleemi lahendamise võimalusi.

—

Komisjon peaks tulevaste sarnaste tegevuste puhul Sapardi programmi lihtsustama, vähendades seda kolme või nelja peamise meetmeni. Komisjon peaks uurima, kas sel juhul võiks laenude ja garantiide süsteem asendada või täiendada olemasolevaid meetmeid, et kõrvaldada projekti rahastamise probleem.

| 121. | Nii et küsimuse “Kas Sapardit on hästi juhitud?” vastus on, et juhtimise kvaliteet on olnud erinev. Ühest küljest võimaldas Sapard saada riikidel praktilisi kogemusi ELi abisüsteemi toimimise osas, kus komisjon oli liikumapanev jõud. Teisest küljest ei olnud see Sapardi põhisiht, ja kindlaksmääratud peaeesmärke, milleks oli näiteks abistamine ühenduse õigustikus eelkõige keskkonna- ja tervishoiustandarditega seonduvas, ei saavutatud. Selle põhjuseks olid ärahoitavad viivitused rakendamisel ja selle tulemusena ei saanud 2004. aastal liituvad riigid heakskiidetud meetmetest abi umbes nelja ja poole aasta vältel 2000. aasta algusest maini 2004, nagu seadusandlikud võimud olid kavandanud. Lisaks ei olnud kavandatud meetmeid (sealhulgas põllumajanduse keskkonnameetmed) süsteemide käivitamisel tekkinud viivituse tõttu 2004. aasta alguseks kogu ulatuses kohaldatud. Komisjon alahindas probleeme, mis tekkisid abisaajatel oma projektide rahastamisel. Need probleemid oleks tulnud kindlaks teha varases etapis ja leida nendele lahendused, et tagada pakutava abi maksimaalne mõju kõikidele abisaajatele. |
| --- | --- |

121.

Nii et küsimuse “Kas Sapardit on hästi juhitud?” vastus on, et juhtimise kvaliteet on olnud erinev. Ühest küljest võimaldas Sapard saada riikidel praktilisi kogemusi ELi abisüsteemi toimimise osas, kus komisjon oli liikumapanev jõud. Teisest küljest ei olnud see Sapardi põhisiht, ja kindlaksmääratud peaeesmärke, milleks oli näiteks abistamine ühenduse õigustikus eelkõige keskkonna- ja tervishoiustandarditega seonduvas, ei saavutatud. Selle põhjuseks olid ärahoitavad viivitused rakendamisel ja selle tulemusena ei saanud 2004. aastal liituvad riigid heakskiidetud meetmetest abi umbes nelja ja poole aasta vältel 2000. aasta algusest maini 2004, nagu seadusandlikud võimud olid kavandanud. Lisaks ei olnud kavandatud meetmeid (sealhulgas põllumajanduse keskkonnameetmed) süsteemide käivitamisel tekkinud viivituse tõttu 2004. aasta alguseks kogu ulatuses kohaldatud. Komisjon alahindas probleeme, mis tekkisid abisaajatel oma projektide rahastamisel. Need probleemid oleks tulnud kindlaks teha varases etapis ja leida nendele lahendused, et tagada pakutava abi maksimaalne mõju kõikidele abisaajatele.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 2004. aasta 26. mai istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Need kümme riiki on Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia, Sloveenia ja Rumeenia.

1

(2)  ELi õiguse kogu, milles on sätestatud Euroopa Liidu liikmesriikidele siduvad ühised õigused ja kohustused.

2

(3)  PHARE programm on esimene ühinemiseelne vahend ja see käivitati nõukogu 18. detsembri 1989. aasta määrusega (EMÜ) nr 3906/89 (EÜT L 375, 23.12.1989).

3

(4)  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1268/1999 (EÜT L 161, 26.6.1999) ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil.

4

(5)  Euroopa Liidu üldeelarve. 2004. aastast hallatakse Sapardit eelarve rubriigi 05 peatüki 05 (põllumajandus ja maaelu areng) all ning see hõlmab vaid uusi eraldisi Bulgaariale ja Rumeeniale.

5

(6)  Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud.

6

(7)  Riigiabi suurus sõltub meetme või projekti tüübist. Tulusate investeeringute korral on abi tavapärane ülemmäär 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

7

(8)  Kindlaks määratud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruses nr 1266/1999 (EÜT L 161, 26. 6.1999) kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise kohta, artikkel 12.

8

(9)  Peamised meetmed on investeeringud põllumajandusettevõtetesse, põllumajandus- ja kalandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine ning maapiirkondade infrastruktuuri arendamine ja parandamine. Need moodustavad umbes 80 % kandidaatriikides võetud kohustustest.

9

(10)  Kontrollikoja aastaaruanne 2000. eelarveaasta kohta (EÜT C 359, 15.12.2001) (punktid 6.41–6.53); 2001. eelarveaasta kohta (EÜT C 295, 28.11.2002) (punktid 6.8–6.32) ja 2002. eelarveaasta kohta (ELT C 286, 28.11.2003) (punktid 8.23–8.31).

10

(11)  Kulukohustuste täitmisega seotud kumulatiivsed assigneeringud.

11

(12)  Üksikasjad on toodud kontrollikoja aastaaruandes 2000. eelarveaasta kohta, punktid 6.41–6.43.

12

(13)  Komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta (KOM(98) 153 (lõplik), 19. märts 1998).

13

(14)  Viivituste põhjus oli järgmine. Poola jagab aastaeelarve erimeetmete ja suuremate meetmete osas eri regioonide vahel. Taotlused tuleb esitada konkreetsete regionaalsete aastaste eraldiste peale. Selline projektide sidumine konkreetsete regionaalsete aastaste eraldistega takistas teiste olemasolevate vahendite kasutamist. Maaelu arengu infrastruktuuri osas on eraldiste tegemiseks regioonidele vaja põllumajandusministeeriumi otsust, kuid suurema osa vahendite osas ei tehtud seda enne 22. septembrit 2003.

14

(15)  Seda summat, 154,4 miljonit eurot, ei saa võrrelda joonisega, sest see sisaldab komisjoni poolt kandidaatriikidele tehtud avansilisi makseid 139,7 miljoni euro ulatuses ja 0,1 miljoni euro ulatuses makseid seminaride eest. Need summad ei kajastu joonisel, sest neid ei maksta rakendusüksustele. Need maksed (korrigeeritud ajafaktoriga kontrollikoja poolt, kuna komisjon kirjendab oma maksed kassapõhiselt) on toodud joonise osas C.

15

(16)  Algselt pidid liituma kuus riiki: Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Poola, Sloveenia (Sapardi riigid) ja Küpros (ei ole Sapardi riik).

16

(17)  Teiste ametlike teabe saamise kanalite kaudu jõuab komisjonini teave hiljem: vahehindamise (hiljemalt 31. detsembriks 2003) ja lõpliku hindamise (hiljemalt 31. detsembriks 2006) tulemused.

17

(18)  Komisjoni töötajate osalemist auditeerimises ei peeta juhtimiseks selle ranges tähenduses ja seda käsitletakse punktis 58.

18

(19)  Komisjon ei saanud kontrollida kohustuste ja maksete määra, sest ei soovinud muuta Sapardi täielikult detsentraliseeritud juhtimisraamistikku ega teinud muudatusettepanekuid näiteks lisameetme loomiseks krediidi või garantiide jaoks.

19

(20)  Kahe meetme osas vaadati läbi kokku 48 projekti; kahel juhul ei olnud projekt aga piisavalt kaugele jõudnud, et teha järeldusi peaeesmärgi kohta.

20

(21)  Euroopa Komisjoni eduaruanded Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ELiks valmisoleku kohta, 5. november 2003.

21

(22)  ELi korrigeeritud eraldis ajavahemikuks 2000–2003 on keskmiselt 57 miljonit eurot aastas.

22

(23)  Sapardi aastaaruanded (komisjoni aruanded Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele) KOM(2001) 241 (lõplik), 3. juuli 2001; KOM(2002) 434 (lõplik), 30. juuli 2002; KOM(2003) 582 (lõplik), 7. oktoober 2003.

23

(24)  Märtsis 1997 otsustas komisjon suunata PHARE ühinemiseelse rahastamisvahendi täielikult kandidaatriikide ELiga ühinemise ettevalmistamiseks. PHARE aastasest eelarvest suurusega 1 500 miljonit eurot eraldati umbes 30 % institutsioonide väljaarendamiseks ja eelkõige struktuurifondide eesmärkide ning protseduuride tutvustamiseks.

24

(25)  Välja arvatud teatud osad, vt punkt 10.

25

(26)  See on menetlus, mille raames komisjon otsustab, kas CAPi makseasutuste tehtud kulutused tuleks lõplikult ELi eelarvesse kirjendada.

26

(27)  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1266/1999 (EÜT L 161, 26.6.1999) kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise kohta; lisa 1 punkt iii.

27

(28)  Põllumajanduse nõuandekeskuste ja programmi potentsiaalsete abisaajate arvamused Sapardi 2. meetme programmi kohta, Varssavi, 30. november 2002.

28

(29)  Ajavahemikul septembrist 2002 novembrini 2003 sõlmiti talupidajatega 2 377 lepingut.

29

(30)  50 % riikliku abi ülemmäära kõikidest allikatest ei tohi ületada. Kuna Bulgaaria rakendas 50 % toetusmäära, oleks iga subsiidiumiosa selles toetuskavas selle määra ületanud.

30

(31)  31. märtsi 2003 seisuga.

31

(32)  Bulgaaria vähendas äriplaanide koostamise üldkulusid 5 %ni ja Rumeenia teatud juhtudel (projektide osas, mis ei hõlma ehitustöid, ja üksnes kahe meetme osas) sõltuvalt meetmest 3 või 5 %ni.

32

(33)  Kuna kulud tasuti 2002. aastal, oli komisjon juba korraldanud oma raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditi.

33

(34)  Kontrollikoja ülevaadatud projektide valimis kohaldati erahanke-eeskirju 34 projekti puhul, 23 juhul leiti, et pakkumised ei olnud võrreldavad.

34

(35)  Kirjutatud sama käekirjaga ja lilla tindiga.

35

---

LISA 1

Eli aastatel 2000–2003 antud abi riikide ning abisaajate ja meetmete põhitüübi kaupa

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Riik | Eli panus ajavahemikul 2000–2003 (1) | Abisaajate ja meetmete põhiliikide lõikes |
| Kohalikud omavalitsused
  Meede: maapiirkondade infrastruktuuri arendamine ja parandamine | Töötlemisettevõtted
  Meede: põllumajandus- ja kalandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine | Talupidajad
  Meede: investeeringud põllumajandusettevõtetesse | Mitmesugused
  Meede: põllumajanduskeskkond, metsamajandus, metsastamine | Mitmesugused
  Meede: majandustegevuse arendamine ja mitmekesistamine, tehniline abi, koolitus jm |
| Bulgaaria | 218,8 | 10,8 | 75,8 | 62,1 | 13,9 | 56,3 |
| Tšehhi Vabariik | 92,6 | 6,6 | 17,5 | 17,6 | 0,6 | 50,3 |
| Eesti | 50,9 | 6,4 | 9,7 | 21,7 | 0,4 | 12,7 |
| Ungari | 159,8 | 38,9 | 52,0 | 58,8 | 0,0 | 10,1 |
| Läti | 91,7 | 5,5 | 25,2 | 32,0 | 5,3 | 23,7 |
| Leedu | 125,2 | 18,2 | 39,1 | 51,2 | 3,2 | 13,5 |
| Poola | 708,2 | 270,0 | 227,7 | 126,2 | 9,2 | 75,1 |
| Rumeenia | 632,4 | 280,5 | 111,0 | 74,6 | 57,5 | 108,9 |
| Slovakkia | 76,8 | 13,2 | 25,5 | 21,0 | 2,3 | 14,8 |
| Sloveenia | 26,6 | 3,1 | 10,5 | 9,2 | 0,0 | 3,8 |
| Kokku | 2 183,0 | 653,3 | 593,9 | 474,4 | 92,4 | 369,1 |
| % | 100 % | 30 % | 27 % | 22 % | 4 % | 17 % |
| Allikas:Euroopa Kontrollikoda, detsember 2003. |

(miljonit eurot)

Riik

Eli panus ajavahemikul 2000–2003 (1)

Abisaajate ja meetmete põhiliikide lõikes

Kohalikud omavalitsused

Meede: maapiirkondade infrastruktuuri arendamine ja parandamine

Töötlemisettevõtted

Meede: põllumajandus- ja kalandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine

Talupidajad

Meede: investeeringud põllumajandusettevõtetesse

Mitmesugused

Meede: põllumajanduskeskkond, metsamajandus, metsastamine

Mitmesugused

Meede: majandustegevuse arendamine ja mitmekesistamine, tehniline abi, koolitus jm

Bulgaaria

218,8

10,8

75,8

62,1

13,9

56,3

Tšehhi Vabariik

92,6

6,6

17,5

17,6

0,6

50,3

Eesti

50,9

6,4

9,7

21,7

0,4

12,7

Ungari

159,8

38,9

52,0

58,8

0,0

10,1

Läti

91,7

5,5

25,2

32,0

5,3

23,7

Leedu

125,2

18,2

39,1

51,2

3,2

13,5

Poola

708,2

270,0

227,7

126,2

9,2

75,1

Rumeenia

632,4

280,5

111,0

74,6

57,5

108,9

Slovakkia

76,8

13,2

25,5

21,0

2,3

14,8

Sloveenia

26,6

3,1

10,5

9,2

0,0

3,8

Kokku

2 183,0

653,3

593,9

474,4

92,4

369,1

%

100 %

30 %

27 %

22 %

4 %

17 %

Allikas:Euroopa Kontrollikoda, detsember 2003.

---

(1)  Kulukohustuste täitmisega seotud kumulatiivsed assigneeringud.

Allikas:Euroopa Kontrollikoda, detsember 2003.

---

LISA 2

Läbivaadatud projektide nimekiri

| M 1 | — | Investeeringud põllumajandusettevõtetesse |
| --- | --- | --- |
| M 2 | — | Põllumajandus- ja kalandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine |
| M 3 | — | Maapiirkondade infrastruktuuri arendamine ja parandamine |

M 1

—

Investeeringud põllumajandusettevõtetesse

M 2

—

Põllumajandus- ja kalandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine

M 3

—

Maapiirkondade infrastruktuuri arendamine ja parandamine

BULGAARIA

| Valimi nr | Meede | Projekti kirjeldus | Kohapealne külastus (1) | Vahetu test (2) | Vastavustest (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M 1 | M 2 | M 3 (4) |
| 1 | v | | | Teraviljatalule uute seadmete, sh traktori ostmine | v | v | v |
| 2 | v | | | Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine | v | v | v |
| 3 | v | | | Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine | v | v | v |
| 4 | | v | | Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 5 | | v | | Piimatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 6 | | v | | Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 7 | | v | | Veinitööstusele uute seadmete ostmine | v | v | |
| 8 | v | | | Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine | v | v | |
| 9 | v | | | Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine | | v | |
| 10 | v | | | Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine | | v | |
| 11 | | v | | Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | | v | |
| 12 | | v | | Puu- ja juurviljade töötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | | v | |
| 13 | v | | | Teraviljatalule ladude ehitamine ja silo ostmine | | v | |
| 14 | v | | | Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine | | v | |

Valimi nr

Meede

Projekti kirjeldus

Kohapealne külastus (1)

Vahetu test (2)

Vastavustest (3)

M 1

M 2

M 3 (4)

1

v

Teraviljatalule uute seadmete, sh traktori ostmine

v

v

v

2

v

Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine

v

v

v

3

v

Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine

v

v

v

4

v

Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

v

v

5

v

Piimatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

v

v

6

v

Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

v

v

7

v

Veinitööstusele uute seadmete ostmine

v

v

8

v

Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine

v

v

9

v

Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine

v

10

v

Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine

v

11

v

Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

12

v

Puu- ja juurviljade töötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

13

v

Teraviljatalule ladude ehitamine ja silo ostmine

v

14

v

Teraviljatalule uute seadmete, sh kombaini ostmine

v

LEEDU

| Valimi nr | Meede | Projekti kirjeldus | Kohapealne külastus (5) | Vahetu test (6) | Vastavustest (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M 1 | M 2 | M 3 |
| 1 | v | | | Piimatalu moderniseerimistööd ja uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 2 | v | | | Teraviljatalule uute seadmete ostmine | v | v | |
| 3 | v | | | Teraviljatalule uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 4 | v | | | Seakasvatustalule uute seadmete ostmine | | v | |
| 5 | v | | | Piimatalule uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 6 | v | | | Piimatalule uute seadmete ostmine | | v | v |
| 7 | | v | | Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 8 | | v | | Lihatöötlemisettevõtte rekonstrueerimistööd ja uute seadmete ostmine | | v | v |
| 9 | | | v | Vee- ja kanalisatsiooni infrastruktuuri ehitus | | v | v |
| 10 | | | v | Kanalisatsiooni infrastruktuuri rekonstrueerimine | | v | v |
| 11 | | | v | Kanalisatsiooni infrastruktuuri ehitus | v | v | |
| 12 | | v | | Tapamaja ehitus | v | | |

Valimi nr

Meede

Projekti kirjeldus

Kohapealne külastus (5)

Vahetu test (6)

Vastavustest (7)

M 1

M 2

M 3

1

v

Piimatalu moderniseerimistööd ja uute seadmete ostmine

v

v

v

2

v

Teraviljatalule uute seadmete ostmine

v

v

3

v

Teraviljatalule uute seadmete ostmine

v

v

v

4

v

Seakasvatustalule uute seadmete ostmine

v

5

v

Piimatalule uute seadmete ostmine

v

v

v

6

v

Piimatalule uute seadmete ostmine

v

v

7

v

Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

v

v

8

v

Lihatöötlemisettevõtte rekonstrueerimistööd ja uute seadmete ostmine

v

v

9

v

Vee- ja kanalisatsiooni infrastruktuuri ehitus

v

v

10

v

Kanalisatsiooni infrastruktuuri rekonstrueerimine

v

v

11

v

Kanalisatsiooni infrastruktuuri ehitus

v

v

12

v

Tapamaja ehitus

v

POOLA

| Valimi nr | Meede | Projekti kirjeldus | Kohapealne külastus (8) | Vahetu test (9) | Vastavustest (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M 1 | M 2 | M 3 |
| 1 | | v | | Piimatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 2 | | v | | Piimatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 3 | | v | | Puuvilja- ja seentetöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 4 | | v | | Piimatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | v | v | |
| 5 | | v | | Piimatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | v | v | |
| 6 | | v | | Linnulihatöötlemisettevõtte ehitustööd ja uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 7 | | v | | Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | | v | |
| 8 | | v | | Piimatöötlusettevõttele ventilatsioonisüsteemi paigaldamine | | v | |
| 9 | | v | | Puuviljatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | | v | |
| 10 | | v | | Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine | | v | |
| 11 | v | | | Ehitustööd seenekasvatustalus | | v | |
| 12 | v | | | Aiandustalule uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 13 | v | | | Puuviljakasvatustalule uute seadmete ostmine | v | v | |
| 14 | v | | | Juurviljakasvatustalule uute seadmete ostmine | | v | |
| 15 | v | | | Piimatalule uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 16 | v | | | Puuviljakasvatustalule uute seadmete ostmine | | v | |
| 17 | v | | | Aiandustalule uute seadmete ostmine | | v | |
| 18 | v | | | Puuviljakasvatustalule uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 19 | v | | | Puuviljakasvatustalule uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 20 | v | | | Puuviljakasvatustalule uute seadmete ostmine | | v | |
| 21 | | | v | Kanalisatsioonisüsteemi ehitus | | v | |
| 22 | | | v | Kohaliku tee parandamine | v | v | v |
| 23 | | | v | Kanalisatsioonisüsteemi ehitus | v | v | |
| 24 | | | v | Kohaliku tee parandamine | | v | |
| 25 | | | v | Kanalisatsioonisüsteemi ehitus | v | v | |
| 26 | | | v | Kohalike teede parandamine | v | v | v |
| 27 | | | v | Kanalisatsioonisüsteemi ehitus | v | v | v |
| 28 | | | v | Kohaliku reoveepuhastusjaama moderniseerimine | | v | |
| 29 | | | v | Kohaliku tee parandamine | | v | |
| 30 | | | v | Kanalisatsioonisüsteemi ehitus | | v | |

Valimi nr

Meede

Projekti kirjeldus

Kohapealne külastus (8)

Vahetu test (9)

Vastavustest (10)

M 1

M 2

M 3

1

v

Piimatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

v

v

2

v

Piimatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

v

v

3

v

Puuvilja- ja seentetöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

v

v

4

v

Piimatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

v

5

v

Piimatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

v

6

v

Linnulihatöötlemisettevõtte ehitustööd ja uute seadmete ostmine

v

v

v

7

v

Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

8

v

Piimatöötlusettevõttele ventilatsioonisüsteemi paigaldamine

v

9

v

Puuviljatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

10

v

Lihatöötlemisettevõttele uute seadmete ostmine

v

11

v

Ehitustööd seenekasvatustalus

v

12

v

Aiandustalule uute seadmete ostmine

v

v

v

13

v

Puuviljakasvatustalule uute seadmete ostmine

v

v

14

v

Juurviljakasvatustalule uute seadmete ostmine

v

15

v

Piimatalule uute seadmete ostmine

v

v

v

16

v

Puuviljakasvatustalule uute seadmete ostmine

v

17

v

Aiandustalule uute seadmete ostmine

v

18

v

Puuviljakasvatustalule uute seadmete ostmine

v

v

v

19

v

Puuviljakasvatustalule uute seadmete ostmine

v

v

v

20

v

Puuviljakasvatustalule uute seadmete ostmine

v

21

v

Kanalisatsioonisüsteemi ehitus

v

22

v

Kohaliku tee parandamine

v

v

v

23

v

Kanalisatsioonisüsteemi ehitus

v

v

24

v

Kohaliku tee parandamine

v

25

v

Kanalisatsioonisüsteemi ehitus

v

v

26

v

Kohalike teede parandamine

v

v

v

27

v

Kanalisatsioonisüsteemi ehitus

v

v

v

28

v

Kohaliku reoveepuhastusjaama moderniseerimine

v

29

v

Kohaliku tee parandamine

v

30

v

Kanalisatsioonisüsteemi ehitus

v

RUMEENIA

| Valimi nr | Meede | Projekti kirjeldus | Kohapealne külastus (11) | Vahetu test (12) | Vastavustest (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M 1 (14) | M 2 | M 3 |
| 1 | | v | | Rekonstrueerimistööd lihatöötlemisettevõttes | v | v | v |
| 2 | | v | | Rekonstrueerimistööd lihatöötlemisettevõttes | | v | |
| 3 | | v | | Rekonstrueerimistööd lihatöötlemisettevõttes | v | v | |
| 4 | | v | | Lihatöötlemisettevõtte rekonstrueerimistööd ja uute seadmete ostmine | v | v | v |
| 5 | | v | | Veinitööstuse rekonstrueerimistööd ja uute seadmete ostmine | | v | |
| 6 | | | v | Kohaliku tee parandamine | | v | |
| 7 | | | v | Kohaliku tee parandamine | | v | |
| 8 | | | v | Veevärgi paigaldamine | v | v | |
| 9 | | | v | Reoveepuhastusjaama ehitus | v | v | v |
| 10 | | | v | Kohaliku tee parandamine | v | v | v |
| 11 | | | v | Kohaliku tee parandamine | | v | |
| 12 | | | v | Kohaliku tee parandamine | | v | |
| 13 | | | v | Kohaliku tee parandamine | v | v | v |
| 14 | | | v | Veevärgi paigaldamine | | v | |
| 15 | | | v | Veevärgi paigaldamine | v | v | v |
| 16 | | | v | Veevärgi süsteemi ehitus | | v | |
| 17 | | | v | Kohalike teede parandamine | v | v | v |
| 18 | | | v | Kohalike teede parandamine | | v | |
| 19 | | | v | Kohalike teede parandamine | v | v | |
| 20 | | | v | Laiendatud veevärgi süsteemi ehitus | v | v | v |

Valimi nr

Meede

Projekti kirjeldus

Kohapealne külastus (11)

Vahetu test (12)

Vastavustest (13)

M 1 (14)

M 2

M 3

1

v

Rekonstrueerimistööd lihatöötlemisettevõttes

v

v

v

2

v

Rekonstrueerimistööd lihatöötlemisettevõttes

v

3

v

Rekonstrueerimistööd lihatöötlemisettevõttes

v

v

4

v

Lihatöötlemisettevõtte rekonstrueerimistööd ja uute seadmete ostmine

v

v

v

5

v

Veinitööstuse rekonstrueerimistööd ja uute seadmete ostmine

v

6

v

Kohaliku tee parandamine

v

7

v

Kohaliku tee parandamine

v

8

v

Veevärgi paigaldamine

v

v

9

v

Reoveepuhastusjaama ehitus

v

v

v

10

v

Kohaliku tee parandamine

v

v

v

11

v

Kohaliku tee parandamine

v

12

v

Kohaliku tee parandamine

v

13

v

Kohaliku tee parandamine

v

v

v

14

v

Veevärgi paigaldamine

v

15

v

Veevärgi paigaldamine

v

v

v

16

v

Veevärgi süsteemi ehitus

v

17

v

Kohalike teede parandamine

v

v

v

18

v

Kohalike teede parandamine

v

19

v

Kohalike teede parandamine

v

v

20

v

Laiendatud veevärgi süsteemi ehitus

v

v

v

KOKKU

| 76 | 24 | 24 | 28 | | 42 | 75 | 33 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

76

24

24

28

42

75

33

---

(1)  Kohapealne külastus lõpliku abisaajaga kohtumiseks ja projekti kontrollimiseks.

(2)  Toimiku ülevaatamine üldkulude, peamiste hanke-eeskirjade, eesmärkide ja teiste projektiga seotud peamiste teemade kontrollimiseks.

(3)  Toimiku ülevaatamine, et kontrollida järelevalve- ja kontrollisüsteemide tegelikku toimimist.

(4)  Selle meetme süsteeme ei oldud auditi toimumise ajaks heaks kiidetud.

(5)  Kohapealne külastus lõpliku abisaajaga kohtumiseks ja projekti kontrollimiseks.

(6)  Toimiku ülevaatamine üldkulude, peamiste hanke-eeskirjade, eesmärkide ja teiste projektiga seotud peamiste teemade kontrollimiseks.

(7)  Toimiku ülevaatamine, et kontrollida järelevalve- ja kontrollisüsteemide tegelikku toimimist.

(8)  Kohapealne külastus lõpliku abisaajaga kohtumiseks ja projekti kontrollimiseks.

(9)  Toimiku ülevaatamine üldkulude, peamiste hanke-eeskirjade, eesmärkide ja teiste projektiga seotud peamiste teemade kontrollimiseks.

(10)  Toimiku ülevaatamine, et kontrollida järelevalve- ja kontrollisüsteemide tegelikku toimimist.

(11)  Kohapealne külastus lõpliku abisaajaga kohtumiseks ja projekti kontrollimiseks.

(12)  Toimiku ülevaatamine üldkulude, peamiste hanke-eeskirjade, eesmärkide ja teiste projektiga seotud peamiste teemade kontrollimiseks.

(13)  Toimiku ülevaatamine, et kontrollida järelevalve- ja kontrollisüsteemide tegelikku toimimist.

(14)  Selle meetme süsteeme ei oldud auditi toimumise ajaks heaks kiidetud.

---

KOMISJONI VASTUSED

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I.–II. | Komisjon kiidab heaks SAPARDi vahendite rakendamise kohta tehtud auditi.
  Komisjon on siiski seisukohal, et lõplikult saab programmi mõju analüüsida alles siis, kui see on täielikult ellu rakendatud.
  Kuigi komisjoni ettepanekus SAPARDi määruse nr 1268/1999 kohta esitatud põhielemendid on jäänud samaks, oli ettepaneku tekst kuni SAPARDi määruse lõpliku vastuvõtmiseni pideva arutelu teemaks (eelarve pealkirjade osas, mille kohaselt liitumiseelsete vahendite finantseerimisse tuleks kaasata ka finantsrakendusmehhanisme). Kuni säilis õiguskindlusetus, polnud komisjonil võimalik koostada lõplikke õigusnorme rakendusmeetmete kohta. Komisjon võttis need normid vastu 26. jaanuaril 2000. aastal.
  Lähenemine oli uus ja esmakordselt hallati välisabi täiesti detsentraliseeritult. SAPARDi üheks põhieesmärgiks on aidata kaasa acquis' rakendamisele. Selle oluliseks osaks on hea haldussuutlikkuse kindlustamine, mis võimaldab lahendada raskeid probleeme maaelu arendamise poliitika elluviimisel kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. See on kooskõlas ka Euroopa Parlamendi nõudmisega, mis on lisatud Euroopa Parlamendi 1999. aasta avaldusega kaasnevasse resolutsiooni ning milles väidetakse, et “ühenduse finantshuvide tõhus kaitsmine kandidaatriikides peab järgmisel paaril aastal olema absoluutseks prioriteediks”.
  Komisjon on seisukohal, et SAPARDi riikidele on antud piisavalt suuniseid ja nõu ning komisjon on teinud institutsioonide ja protseduuride korralduse osas nendega koostööd. Seda on tehtud nii liikmesriikide ekspertide abil PHARE twinning-programmide raames kui ka läbi pideva teabevahetuse seminaridel ja teabekogumiskülastustel. (Vt komisjoni 2000. aasta SAPARDi aastaaruannet). |
| --- | --- |

I.–II.

Komisjon kiidab heaks SAPARDi vahendite rakendamise kohta tehtud auditi.

Komisjon on siiski seisukohal, et lõplikult saab programmi mõju analüüsida alles siis, kui see on täielikult ellu rakendatud.

Kuigi komisjoni ettepanekus SAPARDi määruse nr 1268/1999 kohta esitatud põhielemendid on jäänud samaks, oli ettepaneku tekst kuni SAPARDi määruse lõpliku vastuvõtmiseni pideva arutelu teemaks (eelarve pealkirjade osas, mille kohaselt liitumiseelsete vahendite finantseerimisse tuleks kaasata ka finantsrakendusmehhanisme). Kuni säilis õiguskindlusetus, polnud komisjonil võimalik koostada lõplikke õigusnorme rakendusmeetmete kohta. Komisjon võttis need normid vastu 26. jaanuaril 2000. aastal.

Lähenemine oli uus ja esmakordselt hallati välisabi täiesti detsentraliseeritult. SAPARDi üheks põhieesmärgiks on aidata kaasa acquis' rakendamisele. Selle oluliseks osaks on hea haldussuutlikkuse kindlustamine, mis võimaldab lahendada raskeid probleeme maaelu arendamise poliitika elluviimisel kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. See on kooskõlas ka Euroopa Parlamendi nõudmisega, mis on lisatud Euroopa Parlamendi 1999. aasta avaldusega kaasnevasse resolutsiooni ning milles väidetakse, et “ühenduse finantshuvide tõhus kaitsmine kandidaatriikides peab järgmisel paaril aastal olema absoluutseks prioriteediks”.

Komisjon on seisukohal, et SAPARDi riikidele on antud piisavalt suuniseid ja nõu ning komisjon on teinud institutsioonide ja protseduuride korralduse osas nendega koostööd. Seda on tehtud nii liikmesriikide ekspertide abil PHARE twinning-programmide raames kui ka läbi pideva teabevahetuse seminaridel ja teabekogumiskülastustel. (Vt komisjoni 2000. aasta SAPARDi aastaaruannet).

| III. | SAPARDi eelarved aastateks 2000–2004 koostati kõige usaldusväärsema vastaval ajahetkel kättesaadava teabe põhjal. Suur väljakutse, mis lähtus vajadusest luua täiesti uus süsteem, ja SAPARDi riikide kogenematus selles valdkonnas viitas asjaolule, et rakendamine nõuab aega, kuid enamikul juhtudel mitte rohkem, kui võis põhjendatult eeldada, võttes aluseks samalaadse töö kogemuse liikmesriikides. Komisjon on täiesti teadlik põhjustest, mille tõttu kulus mõnedes riikides SAPARDi rakendamiseks vajaliku haldussüsteemi loomiseks rohkem aega.
  “Keeruliste haldusprotseduuride” ilmnemisel nõustas komisjon asjaomaseid riike kirjavahetuse teel, kahepoolsetel kohtumistel ja seirekomitee koosolekutel. Täpne protseduurivalik jääb siiski asjaomase riigi pädevusse. Komisjon ei saa takistada neid oma siseriiklike halduskokkulepete rakendamisel seni, kuni peetakse kinni SAPARDi reeglitest. |
| --- | --- |

III.

SAPARDi eelarved aastateks 2000–2004 koostati kõige usaldusväärsema vastaval ajahetkel kättesaadava teabe põhjal. Suur väljakutse, mis lähtus vajadusest luua täiesti uus süsteem, ja SAPARDi riikide kogenematus selles valdkonnas viitas asjaolule, et rakendamine nõuab aega, kuid enamikul juhtudel mitte rohkem, kui võis põhjendatult eeldada, võttes aluseks samalaadse töö kogemuse liikmesriikides. Komisjon on täiesti teadlik põhjustest, mille tõttu kulus mõnedes riikides SAPARDi rakendamiseks vajaliku haldussüsteemi loomiseks rohkem aega.

“Keeruliste haldusprotseduuride” ilmnemisel nõustas komisjon asjaomaseid riike kirjavahetuse teel, kahepoolsetel kohtumistel ja seirekomitee koosolekutel. Täpne protseduurivalik jääb siiski asjaomase riigi pädevusse. Komisjon ei saa takistada neid oma siseriiklike halduskokkulepete rakendamisel seni, kuni peetakse kinni SAPARDi reeglitest.

| IV. | Detsentraliseeritud juhtimissüsteemi kohaselt on komisjoni ülesanne jälgida SAPARDi rakendamist.
  Praegused sündmused näitavad raha liikumise korrapärasust peaaegu kõikides usaldusväärsel süsteemil põhinevates SAPARDi riikides, mille saab võtta aluseks ka liikmesriikide programmide juhtimisel. |
| --- | --- |

IV.

Detsentraliseeritud juhtimissüsteemi kohaselt on komisjoni ülesanne jälgida SAPARDi rakendamist.

Praegused sündmused näitavad raha liikumise korrapärasust peaaegu kõikides usaldusväärsel süsteemil põhinevates SAPARDi riikides, mille saab võtta aluseks ka liikmesriikide programmide juhtimisel.

| V. | Ainuüksi 2003. aastal moodustasid meetme sihtgrupile tehtud väljamaksed 280 miljonit eurot. Arvestades 2000–2003 aasta eraldist summas 2 183 miljonit, ulatus 31. detsembriks 2003 kogukohustus meetme sihtgrupi suhtes 1 214 miljoni euroni (56 %), kuna aga sihtgrupile tehtud tegelikud väljamaksed moodustasid kokku 323 miljonit eurot (15 % eraldisest). SAPARDi riikidest saadud teabe põhjal suudavad vähemalt seitse kaheksast ELiga liituvast riigist sõlmida vahemikus 2000–2003 sihtgrupiga lepingud kõigi võimalike fondide kasutamiseks.
  Käibemaksu abikõlblikkuse reegel ELi kaasfinantseerimise puhul kehtib nii SAPARDi riikides kui ka struktuurifondidest toetusi saavates liikmesriikides. Kohaldatakse mitmeaastase rahastamislepingu (MAFA) reegleid. |
| --- | --- |

V.

Ainuüksi 2003. aastal moodustasid meetme sihtgrupile tehtud väljamaksed 280 miljonit eurot. Arvestades 2000–2003 aasta eraldist summas 2 183 miljonit, ulatus 31. detsembriks 2003 kogukohustus meetme sihtgrupi suhtes 1 214 miljoni euroni (56 %), kuna aga sihtgrupile tehtud tegelikud väljamaksed moodustasid kokku 323 miljonit eurot (15 % eraldisest). SAPARDi riikidest saadud teabe põhjal suudavad vähemalt seitse kaheksast ELiga liituvast riigist sõlmida vahemikus 2000–2003 sihtgrupiga lepingud kõigi võimalike fondide kasutamiseks.

Käibemaksu abikõlblikkuse reegel ELi kaasfinantseerimise puhul kehtib nii SAPARDi riikides kui ka struktuurifondidest toetusi saavates liikmesriikides. Kohaldatakse mitmeaastase rahastamislepingu (MAFA) reegleid.

| VI. | Komisjoni hinnangul on tootmisvõimsuse tõstmine projekti tasemel kooskõlas paranevate standarditega ja ümberkorralduste tegemise vajadusega turuefektiivsuse parandamiseks. |
| --- | --- |

VI.

Komisjoni hinnangul on tootmisvõimsuse tõstmine projekti tasemel kooskõlas paranevate standarditega ja ümberkorralduste tegemise vajadusega turuefektiivsuse parandamiseks.

| VII. | Komisjoni hinnangul on institutsioonide loomine üheks acquis' põhielemendiks ja ELi fondide vastutustundliku kasutamise eeltingimuseks. Põllumajanduse keskkonnapoliitika meede oli SAPARDi riikidele vahendiks, mille abil omandada katsemeetmete raames halduskogemusi, mitte aga olulisim põllumajandussektori ümberkorraldamise ja liitumiseks valmistumise vahend. |
| --- | --- |

VII.

Komisjoni hinnangul on institutsioonide loomine üheks acquis' põhielemendiks ja ELi fondide vastutustundliku kasutamise eeltingimuseks. Põllumajanduse keskkonnapoliitika meede oli SAPARDi riikidele vahendiks, mille abil omandada katsemeetmete raames halduskogemusi, mitte aga olulisim põllumajandussektori ümberkorraldamise ja liitumiseks valmistumise vahend.

| IX. | Komisjon kiidab heaks kohtu hinnangu, et üldiselt on SAPARDi süsteem tegelikkuses toimiv. Komisjon tunnistab, et on olnud mõningaid probleeme miinimumnõuetele vastavuse kontrollimisega, ja on andnud soovitusi paranduste tegemiseks. Kuni 2004. aasta märtsini tehtud auditite põhjal on komisjon seisukohal, et pärast kohtu auditit on olukord paranenud. |
| --- | --- |

IX.

Komisjon kiidab heaks kohtu hinnangu, et üldiselt on SAPARDi süsteem tegelikkuses toimiv. Komisjon tunnistab, et on olnud mõningaid probleeme miinimumnõuetele vastavuse kontrollimisega, ja on andnud soovitusi paranduste tegemiseks. Kuni 2004. aasta märtsini tehtud auditite põhjal on komisjon seisukohal, et pärast kohtu auditit on olukord paranenud.

| X. | Komisjon teadvustab omavahendite puudumise probleemi ja raskusi krediidi saamisel. Selle küsimuse lahendamiseks toetab komisjon PHARE fondide abil SAPARDi riikide väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete krediidivõimaluste parandamise projekti. Hiljuti laiendati nimetatud projekti eraldi alljaotusega, mis keskendub talunikke ja väikesi maaettevõtteid teenindavatele krediidiasutustele. Samuti julgustab see kandidaatriike kasutama siseriiklikke krediidiskeeme, kuni nad peavad kinni ühenduse konkurentsireeglitest ja tunnistavad SAPARDi määruse abi osatähtsust.
  Siseriiklike krediidikavade rakendamise hõlbustamiseks on komisjon oma hiljutisse ettepanekusse määruse nr 1268/1999 muutmise kohta kaasanud seda käsitleva erisätte (vt ka vastust punktile 97). |
| --- | --- |

X.

Komisjon teadvustab omavahendite puudumise probleemi ja raskusi krediidi saamisel. Selle küsimuse lahendamiseks toetab komisjon PHARE fondide abil SAPARDi riikide väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete krediidivõimaluste parandamise projekti. Hiljuti laiendati nimetatud projekti eraldi alljaotusega, mis keskendub talunikke ja väikesi maaettevõtteid teenindavatele krediidiasutustele. Samuti julgustab see kandidaatriike kasutama siseriiklikke krediidiskeeme, kuni nad peavad kinni ühenduse konkurentsireeglitest ja tunnistavad SAPARDi määruse abi osatähtsust.

Siseriiklike krediidikavade rakendamise hõlbustamiseks on komisjon oma hiljutisse ettepanekusse määruse nr 1268/1999 muutmise kohta kaasanud seda käsitleva erisätte (vt ka vastust punktile 97).

| XI. | Kuigi mõnel juhul on komisjon avastanud nõrkusi ja andnud soovitusi parandusteks, on ta seisukohal, et olukord on kohtu auditi tegemise ajast paranenud. Vajadusel jälgitakse nimetatud soovitusi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus. |
| --- | --- |

XI.

Kuigi mõnel juhul on komisjon avastanud nõrkusi ja andnud soovitusi parandusteks, on ta seisukohal, et olukord on kohtu auditi tegemise ajast paranenud. Vajadusel jälgitakse nimetatud soovitusi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus.

INTRODUCTION

| 9. | At the end of 2003 almost 13 000 projects were being implemented in the 10 Sapard countries. |
| --- | --- |

9.

At the end of 2003 almost 13 000 projects were being implemented in the 10 Sapard countries.

| 10. | The legal basis was designed so that Sapard countries would be working with arrangements similar to those used by Member States. See also the reply to points 13 and 14.
  The management and inspection systems established by the competent authorities of the Sapard countries are subject to ex ante, before management of the funds is delegated, and ex post audits, through the clearance of accounts and compliance audits. These three types of audits, as required by the Multi-annual Financing Agreement (MAFA), form the basis of the system used to provide reasonable assurance as to the legality and regularity of expenditure charged to the Community budget. In this context, the Commission considers that the main risks are adequately covered. |
| --- | --- |

10.

The legal basis was designed so that Sapard countries would be working with arrangements similar to those used by Member States. See also the reply to points 13 and 14.

The management and inspection systems established by the competent authorities of the Sapard countries are subject to ex ante, before management of the funds is delegated, and ex post audits, through the clearance of accounts and compliance audits. These three types of audits, as required by the Multi-annual Financing Agreement (MAFA), form the basis of the system used to provide reasonable assurance as to the legality and regularity of expenditure charged to the Community budget. In this context, the Commission considers that the main risks are adequately covered.

STAGES IN THE IMPLEMENTATION OF SAPARD

| 11. | The Sapard budgets for 2000-2004 were drawn up on the basis of the most reliable information available at that time. The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that implementation took time but in most cases no longer than could be reasonably expected.
  Sapard, unlike the Structural Funds, could not build on a stock of projects already in the pipeline as at 1 January 2000. For the sake of sound financial management and the protection of the financial interests of the Community, Sapard projects are eligible for selection only after the adoption of the Decision on conferral of management. |
| --- | --- |

11.

The Sapard budgets for 2000-2004 were drawn up on the basis of the most reliable information available at that time. The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that implementation took time but in most cases no longer than could be reasonably expected.

Sapard, unlike the Structural Funds, could not build on a stock of projects already in the pipeline as at 1 January 2000. For the sake of sound financial management and the protection of the financial interests of the Community, Sapard projects are eligible for selection only after the adoption of the Decision on conferral of management.

| 13.-14. | While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained, the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.
  Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.
  The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000.
  These steps involved the adoption of the implementing Regulation (adopted on 18 April 2000), the elaboration and adoption of the Multi-annual Financing Agreement (MAFA) and the 2000 Annual Financing Agreement (AFA) by the Commission (adopted on 29 November 2000), and the negotiation of bilateral agreements (MAFA and AFA) with each of the 10 Sapard countries (all agreements were signed between 18 December 2000 and end of March 2001). |
| --- | --- |

13.-14.

While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained, the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.

Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.

The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000.

These steps involved the adoption of the implementing Regulation (adopted on 18 April 2000), the elaboration and adoption of the Multi-annual Financing Agreement (MAFA) and the 2000 Annual Financing Agreement (AFA) by the Commission (adopted on 29 November 2000), and the negotiation of bilateral agreements (MAFA and AFA) with each of the 10 Sapard countries (all agreements were signed between 18 December 2000 and end of March 2001).

| 16. | The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.
  The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks). |
| --- | --- |

16.

The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.

The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks).

| 17. | The capacity of Romania to spend EU funds has been the subject of ongoing discussions and exchange of letters between the Commission and Romania. Although the Romanian Sapard Agency has committed a large amount, the Commission is closely monitoring the situation (because of the low uptake in terms of payments) and providing advice as appropriate to reduce bottlenecks and risks in the procedures. |
| --- | --- |

17.

The capacity of Romania to spend EU funds has been the subject of ongoing discussions and exchange of letters between the Commission and Romania. Although the Romanian Sapard Agency has committed a large amount, the Commission is closely monitoring the situation (because of the low uptake in terms of payments) and providing advice as appropriate to reduce bottlenecks and risks in the procedures.

| 18. | The Commission has formally addressed this issue with Poland on several occasions, during bilateral meetings and at the Monitoring Committee meetings. For example, the Commission urged the Polish authorities to ‘review the elements of Polish legislation which could slow down a smooth implementation of the programme’. However, the choice remains with the country concerned. The Commission cannot prevent Sapard countries from applying their own internal administrative arrangements as long as the Sapard rules are respected.
  Notwithstanding the stricter national provisions for contracting and payments, Poland expects to commit all available funds for 2000-2003 to final beneficiaries. |
| --- | --- |

18.

The Commission has formally addressed this issue with Poland on several occasions, during bilateral meetings and at the Monitoring Committee meetings. For example, the Commission urged the Polish authorities to ‘review the elements of Polish legislation which could slow down a smooth implementation of the programme’. However, the choice remains with the country concerned. The Commission cannot prevent Sapard countries from applying their own internal administrative arrangements as long as the Sapard rules are respected.

Notwithstanding the stricter national provisions for contracting and payments, Poland expects to commit all available funds for 2000-2003 to final beneficiaries.

| 19. | The Lithuanian authorities acknowledge this situation and state that they recruited additional staff for project evaluation. |
| --- | --- |

19.

The Lithuanian authorities acknowledge this situation and state that they recruited additional staff for project evaluation.

| 20. | The Commission considered that these additional checks were essential to protect the financial interests of the Community. |
| --- | --- |

20.

The Commission considered that these additional checks were essential to protect the financial interests of the Community.

| 21. | The Commission refers to its reply to point 35. |
| --- | --- |

21.

The Commission refers to its reply to point 35.

| 22.-23. | Although the Commission did not formally prepare such an analysis it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard countries.
  The Commission will consider including such an analysis in the synthesis evaluation planned in 2004, which will also summarise the findings of the mid-term evaluations.
  The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future. |
| --- | --- |

22.-23.

Although the Commission did not formally prepare such an analysis it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard countries.

The Commission will consider including such an analysis in the synthesis evaluation planned in 2004, which will also summarise the findings of the mid-term evaluations.

The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future.

| 24.-25. | The budgets for the first three years were based on the most reliable but limited information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s 2002 Annual Report in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations.
  Payments made in 2003 under Sapard represent 61 % of the available payment appropriations in the 2003 budget. Payment applications received during the fourth quarter indicate that payment execution has now reached cruising speed. |
| --- | --- |

24.-25.

The budgets for the first three years were based on the most reliable but limited information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s 2002 Annual Report in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations.

Payments made in 2003 under Sapard represent 61 % of the available payment appropriations in the 2003 budget. Payment applications received during the fourth quarter indicate that payment execution has now reached cruising speed.

DECENTRALISED IMPLEMENTATION

| 27. | For the Commission it was essential for the Sapard countries to be able to gain experience of the management and control system used under EAGGF from running Sapard to protect the financial interests of the Community after accession when EAGGF expenditure in the new Member States is expected to be EUR 4 billion in 2005 and rising. |
| --- | --- |

27.

For the Commission it was essential for the Sapard countries to be able to gain experience of the management and control system used under EAGGF from running Sapard to protect the financial interests of the Community after accession when EAGGF expenditure in the new Member States is expected to be EUR 4 billion in 2005 and rising.

| 28.-30. | Sapard was originally conceived as a seven-year programme, irrespective of the politically set targets for accession. For countries joining the EU during this seven-year period, Article 15 of Regulation (EC) No 1268/1999 sets out that Sapard countries shall not receive support on accession to the EU. |
| --- | --- |

28.-30.

Sapard was originally conceived as a seven-year programme, irrespective of the politically set targets for accession. For countries joining the EU during this seven-year period, Article 15 of Regulation (EC) No 1268/1999 sets out that Sapard countries shall not receive support on accession to the EU.

| 32.-33. | The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries.
  Desk officers in the Commission Sapard unit are responsible, as a general rule, for only one programme of a Sapard country. Only very experienced and qualified Commission officials are responsible for two programmes. The Commission allocated more staff to Sapard than to the Member States programmes where in many cases desk officers are responsible for more than two programmes.
  The most experienced staff member of the Commission’s Sapard unit, together with the Deputy Head of Unit, monitored the Bulgaria and Romania Sapard programmes until the end of 2003. |
| --- | --- |

32.-33.

The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries.

Desk officers in the Commission Sapard unit are responsible, as a general rule, for only one programme of a Sapard country. Only very experienced and qualified Commission officials are responsible for two programmes. The Commission allocated more staff to Sapard than to the Member States programmes where in many cases desk officers are responsible for more than two programmes.

The most experienced staff member of the Commission’s Sapard unit, together with the Deputy Head of Unit, monitored the Bulgaria and Romania Sapard programmes until the end of 2003.

| 34. | The Commission could not give a ‘commitment to speed up implementation’ due to the reasons the Court rightly cites. Yet it offered to give any help to the Sapard countries which could speed up implementation, e.g. speedily adopting justified programme amendments, sending advice and interpretation letters, and conducting seminars. It also asked the countries to indicate possible opportunities to simplify the delivery system of Sapard without weakening the sound financial practices set up. All viable proposals were accepted via modifications to the MAFA or via changes in the relevant Regulations. |
| --- | --- |

34.

The Commission could not give a ‘commitment to speed up implementation’ due to the reasons the Court rightly cites. Yet it offered to give any help to the Sapard countries which could speed up implementation, e.g. speedily adopting justified programme amendments, sending advice and interpretation letters, and conducting seminars. It also asked the countries to indicate possible opportunities to simplify the delivery system of Sapard without weakening the sound financial practices set up. All viable proposals were accepted via modifications to the MAFA or via changes in the relevant Regulations.

| 35. | A key feature of the system set up is that the countries concerned first identify problems. In such instances the Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard 2000 to 2002 annual reports. |
| --- | --- |

35.

A key feature of the system set up is that the countries concerned first identify problems. In such instances the Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard 2000 to 2002 annual reports.

MAIN RESULTS OF SAPARD

| 36. | By 31 December 2003, against the 2000-2003 allocation of EUR 2 183 million, the total commitment to final beneficiaries amounted to EUR 1 214 million (56 %), while actual payments made to beneficiaries totalled EUR 323 million (15 % of allocation). At this stage, in terms of the level of commitments made by the Sapard Agencies to the final beneficiaries, according to information received from the countries, at least seven countries out of the eight due to join the EU will be able to commit all available funds relating to the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime. |
| --- | --- |

36.

By 31 December 2003, against the 2000-2003 allocation of EUR 2 183 million, the total commitment to final beneficiaries amounted to EUR 1 214 million (56 %), while actual payments made to beneficiaries totalled EUR 323 million (15 % of allocation). At this stage, in terms of the level of commitments made by the Sapard Agencies to the final beneficiaries, according to information received from the countries, at least seven countries out of the eight due to join the EU will be able to commit all available funds relating to the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime.

| 38.-40. | The rule on the eligibility of VAT for EU part-financing applies to the Sapard countries as well as to the Member States receiving support under the Structural Funds.
  The Commission will examine the impact of this after the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn. |
| --- | --- |

38.-40.

The rule on the eligibility of VAT for EU part-financing applies to the Sapard countries as well as to the Member States receiving support under the Structural Funds.

The Commission will examine the impact of this after the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn.

| 41.-43. | The Commission is of the opinion that this balance between measures in the programmes is consistent with the objectives of Sapard under Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1268/1999 already mentioned in point 2 of the report, with the provisions under Article 4(3), which provides that ‘... priority is given to measures to improve market efficiency, quality and health standards and measures to create employment in rural areas ...’, and with the commitments adopted in the Accession Partnership pursuant to Article 6 of Regulation (EC) No 1268/1999.
  Article 4(3) of Regulation (EC) No 1268/1999 places the Sapard programmes on two pillars — market and employment. The objectives of Sapard as set out in Article 1 provide that these two pillars contribute to the ‘implementation of the acquis’ and to ‘sustainable adaptation of the agricultural sector’.
  The programmes approved by the Commission contain a well-balanced set of different measures which meet these conditions.
  These measures were therefore considered, by both the Commission and the Sapard countries, to be ones that should be implemented as a priority, to assist in the restructuring of the agri-food sector and in the countries’ preparation for the application of the acquis.
  It is normal and inevitable that measures which can be directly linked to the sustainable adaptation of the agricultural sector, such as ‘investments in agricultural holdings’ and ‘processing and marketing’, modernise production methods and lead also in certain cases to an increase in production at project level. On the other hand, measures under ‘diversification’ are aimed at creating sustainable income possibilities outside agriculture. While the Court found little evidence of any effect on the quality, health or environmental standards, the Commission considers that increased or modernised production at project level is not incompatible with improvement of standards. All the entrepreneurs in the Sapard countries were well aware that continued profitability relies on meeting the minimum standards of the EU. All the new equipment meets these standards.
  A final analysis can be made only after the programme is implemented in full. |
| --- | --- |

41.-43.

The Commission is of the opinion that this balance between measures in the programmes is consistent with the objectives of Sapard under Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1268/1999 already mentioned in point 2 of the report, with the provisions under Article 4(3), which provides that ‘... priority is given to measures to improve market efficiency, quality and health standards and measures to create employment in rural areas ...’, and with the commitments adopted in the Accession Partnership pursuant to Article 6 of Regulation (EC) No 1268/1999.

Article 4(3) of Regulation (EC) No 1268/1999 places the Sapard programmes on two pillars — market and employment. The objectives of Sapard as set out in Article 1 provide that these two pillars contribute to the ‘implementation of the acquis’ and to ‘sustainable adaptation of the agricultural sector’.

The programmes approved by the Commission contain a well-balanced set of different measures which meet these conditions.

These measures were therefore considered, by both the Commission and the Sapard countries, to be ones that should be implemented as a priority, to assist in the restructuring of the agri-food sector and in the countries’ preparation for the application of the acquis.

It is normal and inevitable that measures which can be directly linked to the sustainable adaptation of the agricultural sector, such as ‘investments in agricultural holdings’ and ‘processing and marketing’, modernise production methods and lead also in certain cases to an increase in production at project level. On the other hand, measures under ‘diversification’ are aimed at creating sustainable income possibilities outside agriculture. While the Court found little evidence of any effect on the quality, health or environmental standards, the Commission considers that increased or modernised production at project level is not incompatible with improvement of standards. All the entrepreneurs in the Sapard countries were well aware that continued profitability relies on meeting the minimum standards of the EU. All the new equipment meets these standards.

A final analysis can be made only after the programme is implemented in full.

| 44. | The meeting of standards is not incompatible with commercial investment. Commercial investment normally sets the example for the private sector and thus serves as a pacesetter for rural development. |
| --- | --- |

44.

The meeting of standards is not incompatible with commercial investment. Commercial investment normally sets the example for the private sector and thus serves as a pacesetter for rural development.

| 45. | Investments in the milk and meat sector were low due to the depressed market situation in particular in key markets, like Russia. The first substantiated information on the implementation of a significant set of measures was included in the 2002 implementation reports from five countries and now in the mid-term evaluation reports for the 10 programmes.
  Once the implementation reports were received, the Commission asked for more detailed information and advised countries to refocus the programmes whenever necessary. |
| --- | --- |

45.

Investments in the milk and meat sector were low due to the depressed market situation in particular in key markets, like Russia. The first substantiated information on the implementation of a significant set of measures was included in the 2002 implementation reports from five countries and now in the mid-term evaluation reports for the 10 programmes.

Once the implementation reports were received, the Commission asked for more detailed information and advised countries to refocus the programmes whenever necessary.

| 46. | The Commission services have also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries, and have made recommendations for improvements in systems and controls. |
| --- | --- |

46.

The Commission services have also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries, and have made recommendations for improvements in systems and controls.

| 47. | The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency (see also replies to points 41 to 45). |
| --- | --- |

47.

The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency (see also replies to points 41 to 45).

| 48. | See reply to point 41: the employment problem in rural areas cannot be seen separately from the other measures of a rural development plan.
  The overall impact on job creation cannot be assessed by counting the number of jobs declared by project beneficiaries in their application form. This element can only be fully assessed in the evaluation studies, once the programme has been completed. |
| --- | --- |

48.

See reply to point 41: the employment problem in rural areas cannot be seen separately from the other measures of a rural development plan.

The overall impact on job creation cannot be assessed by counting the number of jobs declared by project beneficiaries in their application form. This element can only be fully assessed in the evaluation studies, once the programme has been completed.

| 49. | There is no commonly agreed definition of the term ‘rural areas’. To confine this definition to ‘population density’ is not possible. Therefore, as in the Member States programmes, each of the Sapard programmes contains a definition of ‘rural areas’ according to the national standards of the country concerned.
  For example, Bulgaria lays down in its programme that ‘rural areas are the municipalities which do not have on their territory a town with population above 30 000 people and where the municipality population density is below 150 people per km2. All settlements in the municipalities identified as rural areas are settlements belonging to rural areas.’ |
| --- | --- |

49.

There is no commonly agreed definition of the term ‘rural areas’. To confine this definition to ‘population density’ is not possible. Therefore, as in the Member States programmes, each of the Sapard programmes contains a definition of ‘rural areas’ according to the national standards of the country concerned.

For example, Bulgaria lays down in its programme that ‘rural areas are the municipalities which do not have on their territory a town with population above 30 000 people and where the municipality population density is below 150 people per km2. All settlements in the municipalities identified as rural areas are settlements belonging to rural areas.’

| 50.-51. | The Commission considers it has reported on all relevant elements in its annual reports on Sapard implementation.
  The Commission’s annual Sapard report contains contributions made by the Sapard countries with an analysis of these assessments. The Commission will nevertheless consider how to take account of the Court’s remarks in drafting future reports. |
| --- | --- |

50.-51.

The Commission considers it has reported on all relevant elements in its annual reports on Sapard implementation.

The Commission’s annual Sapard report contains contributions made by the Sapard countries with an analysis of these assessments. The Commission will nevertheless consider how to take account of the Court’s remarks in drafting future reports.

| 53. | Phare provided assistance to the Sapard countries to set up structures able to implement the acquis, including implementing arrangements for Sapard. Yet the main task of setting up implementation systems to transfer EU funds was up to the management of Sapard through the procedures of conferral of management, accreditation of measures etc. |
| --- | --- |

53.

Phare provided assistance to the Sapard countries to set up structures able to implement the acquis, including implementing arrangements for Sapard. Yet the main task of setting up implementation systems to transfer EU funds was up to the management of Sapard through the procedures of conferral of management, accreditation of measures etc.

| 54. | Expenditure available under EAGGF after accession made it essential that the Sapard countries gain experience in managing this type of measure. |
| --- | --- |

54.

Expenditure available under EAGGF after accession made it essential that the Sapard countries gain experience in managing this type of measure.

| 55. | The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions, and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession. |
| --- | --- |

55.

The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions, and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession.

| 56. | With the exception of Slovenia, which had already implemented an advanced national scheme, the complexity of the agri-environmental measures and their lack of experience meant that the Sapard countries were not able to present detailed agri-environmental measures at the same time as the rest of their programmes. In 2000 the Commission began to identify the main environmental key facts of each country and the relevant aspects available in each programme and to draft guidelines to support the Sapard countries. The guidance paper that emerged was the subject of a seminar in Brussels on 12 and 13 November 2001. The final formulation of this guidance paper was officially transmitted to all Sapard countries on 21 December 2001.
  This allowed the approval of agri-environmental measures for six countries in 2002 and 2003, and conferral of management has been granted to the Czech Republic and Slovakia. Even if the conferral of management has not been granted to the other countries, the experience they gained is important because the approved schemes are transposable to the post-accession rural development programmes. |
| --- | --- |

56.

With the exception of Slovenia, which had already implemented an advanced national scheme, the complexity of the agri-environmental measures and their lack of experience meant that the Sapard countries were not able to present detailed agri-environmental measures at the same time as the rest of their programmes. In 2000 the Commission began to identify the main environmental key facts of each country and the relevant aspects available in each programme and to draft guidelines to support the Sapard countries. The guidance paper that emerged was the subject of a seminar in Brussels on 12 and 13 November 2001. The final formulation of this guidance paper was officially transmitted to all Sapard countries on 21 December 2001.

This allowed the approval of agri-environmental measures for six countries in 2002 and 2003, and conferral of management has been granted to the Czech Republic and Slovakia. Even if the conferral of management has not been granted to the other countries, the experience they gained is important because the approved schemes are transposable to the post-accession rural development programmes.

| 57. | In the particular case of agri-environment, the objective was limited to avoid financing large agri-environment schemes which could have exhausted the Sapard budget without reaching their main objectives. For this reason, the Commission decided that this measure could be only applied at pilot level with the purpose of developing experience in agri-environment implementation.
  Given the complexity of the measure, calculation of cost, income lost and premium, the Commission is of the opinion that the Sapard countries have gained valuable experience through the programming exercise and most countries are now in a good position to readily implement these measures under the new programmes. |
| --- | --- |

57.

In the particular case of agri-environment, the objective was limited to avoid financing large agri-environment schemes which could have exhausted the Sapard budget without reaching their main objectives. For this reason, the Commission decided that this measure could be only applied at pilot level with the purpose of developing experience in agri-environment implementation.

Given the complexity of the measure, calculation of cost, income lost and premium, the Commission is of the opinion that the Sapard countries have gained valuable experience through the programming exercise and most countries are now in a good position to readily implement these measures under the new programmes.

ASSESSMENT OF SYSTEMS SET UP IN SAPARD COUNTRIES

| 58. | The definitive delegation of management is not a priority for either the Commission or the candidate countries, as specified by Section A, Article 4(4) of the MAFA. |
| --- | --- |

58.

The definitive delegation of management is not a priority for either the Commission or the candidate countries, as specified by Section A, Article 4(4) of the MAFA.

| 60. | Prior approval of the systems by the Commission is required by Article 12 of Regulation (EC) No 1266/99. |
| --- | --- |

60.

Prior approval of the systems by the Commission is required by Article 12 of Regulation (EC) No 1266/99.

| 63. | The Commission has encouraged the Sapard countries to use the experience from the Sapard agency to set up their paying agency and welcomes the fact that they intend to do so. |
| --- | --- |

63.

The Commission has encouraged the Sapard countries to use the experience from the Sapard agency to set up their paying agency and welcomes the fact that they intend to do so.

| 66. | Up to 31 March 2004, the Commission examined 107 files in eight Sapard countries and visited 36 projects on the spot. In some cases the Commission has also identified that the documentation of checks needs to be improved and has made appropriate recommendations. However, extensive evidence has been found of completed checklists and handwritten reports giving sufficient detail of the work performed. These results indicate that the situation is improving since the Court's audit. |
| --- | --- |

66.

Up to 31 March 2004, the Commission examined 107 files in eight Sapard countries and visited 36 projects on the spot. In some cases the Commission has also identified that the documentation of checks needs to be improved and has made appropriate recommendations. However, extensive evidence has been found of completed checklists and handwritten reports giving sufficient detail of the work performed. These results indicate that the situation is improving since the Court's audit.

| 67. | The conformity audits performed by the Commission services found several examples of comprehensive verification of the economic viability.
  The Commission considers that this is not a systematic problem for all Sapard countries, but will keep the matter under review. |
| --- | --- |

67.

The conformity audits performed by the Commission services found several examples of comprehensive verification of the economic viability.

The Commission considers that this is not a systematic problem for all Sapard countries, but will keep the matter under review.

| 69. | The knowledge and skills of senior managers and other key managers in both the Sapard Agency and the regional offices were thoroughly checked during a number of interviews before the delegation of management was conferred. This gave the Commission reasonable assurance as to the abilities of staff. Following the Court’s comments in its 2001 Annual Report (see point 6.19), the Commission has further stepped up the documentation on these checks (principally curriculum vitae, job descriptions, declarations of independence and impartiality).
  The quality of the staff in place has enabled the accredited systems to operate in a way which may generally be regarded as satisfactory.
  According to the Lithuanian authorities, the results of each public competition are recorded in protocols, which are archived for three years.
  Nevertheless, for the Sapard countries the Commission will continue to follow up this issue. |
| --- | --- |

69.

The knowledge and skills of senior managers and other key managers in both the Sapard Agency and the regional offices were thoroughly checked during a number of interviews before the delegation of management was conferred. This gave the Commission reasonable assurance as to the abilities of staff. Following the Court’s comments in its 2001 Annual Report (see point 6.19), the Commission has further stepped up the documentation on these checks (principally curriculum vitae, job descriptions, declarations of independence and impartiality).

The quality of the staff in place has enabled the accredited systems to operate in a way which may generally be regarded as satisfactory.

According to the Lithuanian authorities, the results of each public competition are recorded in protocols, which are archived for three years.

Nevertheless, for the Sapard countries the Commission will continue to follow up this issue.

| 70.-76. | Checks on compliance with health and environmental standards, which are an integral part of the acquis communautaire, are the responsibility of the relevant national authorities. The countries involved verify the respect of minimum standards as part of their national controls, which are carried out independently of whether or not Sapard aid has been received.
  In Lithuania, an applicant presents with the payment claim documents from these authorities confirming that the project implemented complies with all Community standards.
  The Polish authorities have said that the investment supported by Sapard met all the relevant EU standards. However, the whole holding complied with only 74 % of the standards.
  The Commission has also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries. They have made recommendations for improvements in systems and controls. |
| --- | --- |

70.-76.

Checks on compliance with health and environmental standards, which are an integral part of the acquis communautaire, are the responsibility of the relevant national authorities. The countries involved verify the respect of minimum standards as part of their national controls, which are carried out independently of whether or not Sapard aid has been received.

In Lithuania, an applicant presents with the payment claim documents from these authorities confirming that the project implemented complies with all Community standards.

The Polish authorities have said that the investment supported by Sapard met all the relevant EU standards. However, the whole holding complied with only 74 % of the standards.

The Commission has also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries. They have made recommendations for improvements in systems and controls.

| 77.-79. | In the Commission’s view, the term ‘normal commercial conditions’ is best evaluated at national level. Although the Court may consider that higher interest rates could have been obtained in certain cases, it is primarily for the national authorities to decide upon the appropriate day-to-day arrangements. For the acceding countries, it is sometimes more important to gain security for their deposits rather than the highest yield. |
| --- | --- |

77.-79.

In the Commission’s view, the term ‘normal commercial conditions’ is best evaluated at national level. Although the Court may consider that higher interest rates could have been obtained in certain cases, it is primarily for the national authorities to decide upon the appropriate day-to-day arrangements. For the acceding countries, it is sometimes more important to gain security for their deposits rather than the highest yield.

| 80. | As a normal procedure in the clearance of accounts, and in cases like this which do not call into question the completeness, accuracy and veracity of the accounts, the follow up of the Commission's recommendations by the certifying body as well as by the paying agency and the national fund are to be assessed the following year.
  This will be done as part of the 2003 Sapard clearance of accounts. |
| --- | --- |

80.

As a normal procedure in the clearance of accounts, and in cases like this which do not call into question the completeness, accuracy and veracity of the accounts, the follow up of the Commission's recommendations by the certifying body as well as by the paying agency and the national fund are to be assessed the following year.

This will be done as part of the 2003 Sapard clearance of accounts.

IMPLEMENTATION PROBLEMS IN SAPARD COUNTRIES

| 81. | According to information from the Sapard countries, at this stage a sufficient number of support applications has been received by the Sapard agencies (including measures with a maximum aid rate of 50 %) to commit in at least seven out of the eight acceding countries all available money for the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime. In Bulgaria the most recent information indicates that the full amount available during the whole 2000-2007 period of the programme under the measures concerning investments in agricultural holdings and in processing and marketing will soon have been committed. |
| --- | --- |

81.

According to information from the Sapard countries, at this stage a sufficient number of support applications has been received by the Sapard agencies (including measures with a maximum aid rate of 50 %) to commit in at least seven out of the eight acceding countries all available money for the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime. In Bulgaria the most recent information indicates that the full amount available during the whole 2000-2007 period of the programme under the measures concerning investments in agricultural holdings and in processing and marketing will soon have been committed.

| 82. | The Commission advised the Sapard countries to also make interim payments on expenditure incurred, according to the progress of the project. It has also encouraged the Sapard agencies to shorten the interval between expenditure claims being registered and aid being paid. |
| --- | --- |

82.

The Commission advised the Sapard countries to also make interim payments on expenditure incurred, according to the progress of the project. It has also encouraged the Sapard agencies to shorten the interval between expenditure claims being registered and aid being paid.

| 83.-84. | The mid-term evaluation reports of the programmes also confirm the analysis of the Court that, amongst other things, the lack of appropriations for part-financing may be one of the reasons for the initial slow absorption under the Sapard programmes. Poland has at this stage informed the Commission that it will not accept any further applications, as the number of registered projects already exceeds the amounts available under the programme (see point 36).
  The Commission is aware of the problem highlighted and has discussed it with the international financing institutes and the applicant countries during the process of programming. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard.
  However, in its answer to point 2.41 of the Court’s 2002 Annual Report the Commission referred to the problem that, even when credit is available, some beneficiaries cannot or are reluctant to take out mortgages on property, and other matters of unclear title of ownership, in particular of land, also play a part. |
| --- | --- |

83.-84.

The mid-term evaluation reports of the programmes also confirm the analysis of the Court that, amongst other things, the lack of appropriations for part-financing may be one of the reasons for the initial slow absorption under the Sapard programmes. Poland has at this stage informed the Commission that it will not accept any further applications, as the number of registered projects already exceeds the amounts available under the programme (see point 36).

The Commission is aware of the problem highlighted and has discussed it with the international financing institutes and the applicant countries during the process of programming. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard.

However, in its answer to point 2.41 of the Court’s 2002 Annual Report the Commission referred to the problem that, even when credit is available, some beneficiaries cannot or are reluctant to take out mortgages on property, and other matters of unclear title of ownership, in particular of land, also play a part.

| 85. | In its reply to the notification of this scheme the Commission asked for further details to give an opinion on the respect of the competition rules. According to the Bulgarian authorities the Sapard agency recently decided not to implement the scheme due to the difficulty of calculating the exact amount of state aid included in this scheme. Yet, based on the findings of the mid-term evaluation report, the Commission will urge Bulgaria to proceed with this scheme and to make it compatible with the Community competition rules.
  In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for a modification of Regulation (EC) No 1268/1999, included a provision that by ‘determining the rate of public aid account shall not be taken of national aid of a nature to facilitate access to credits granted without the benefit of any Community contribution provided under the present instrument’.
  See also comments under point 82 concerning commitments in Bulgaria. |
| --- | --- |

85.

In its reply to the notification of this scheme the Commission asked for further details to give an opinion on the respect of the competition rules. According to the Bulgarian authorities the Sapard agency recently decided not to implement the scheme due to the difficulty of calculating the exact amount of state aid included in this scheme. Yet, based on the findings of the mid-term evaluation report, the Commission will urge Bulgaria to proceed with this scheme and to make it compatible with the Community competition rules.

In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for a modification of Regulation (EC) No 1268/1999, included a provision that by ‘determining the rate of public aid account shall not be taken of national aid of a nature to facilitate access to credits granted without the benefit of any Community contribution provided under the present instrument’.

See also comments under point 82 concerning commitments in Bulgaria.

| 86. | The Commission encourages the Sapard countries to use such schemes as long as they respect Community competition rules and aid intensities provided for in the Sapard Regulation. |
| --- | --- |

86.

The Commission encourages the Sapard countries to use such schemes as long as they respect Community competition rules and aid intensities provided for in the Sapard Regulation.

| 87. | In the interests of sound financial management the Commission agreed with the Sapard countries in the framework of MAFA not to pay the invoices directly to contractors but to reimburse expenditure borne by the final beneficiaries.
  Romania has been advised to pay in instalments and has now introduced this possibility.
  As soon as the Commission became aware of this problem it asked the Lithuanian authorities for more information.
  According to the Lithuanian authorities, the Agency promptly collected confirmation documents (payment orders and bank statements) from all the municipalities that received support from the Sapard Programme. The financial risk to the Community has thus been addressed. Lithuania has now changed its system to comply with MAFA. |
| --- | --- |

87.

In the interests of sound financial management the Commission agreed with the Sapard countries in the framework of MAFA not to pay the invoices directly to contractors but to reimburse expenditure borne by the final beneficiaries.

Romania has been advised to pay in instalments and has now introduced this possibility.

As soon as the Commission became aware of this problem it asked the Lithuanian authorities for more information.

According to the Lithuanian authorities, the Agency promptly collected confirmation documents (payment orders and bank statements) from all the municipalities that received support from the Sapard Programme. The financial risk to the Community has thus been addressed. Lithuania has now changed its system to comply with MAFA.

| 88. | The Commission regrets very much that this practice was not applied in all countries. It strongly advised them on various occasions to use this facility but it is up to the Sapard countries to decide whether they wish to follow such advice. |
| --- | --- |

88.

The Commission regrets very much that this practice was not applied in all countries. It strongly advised them on various occasions to use this facility but it is up to the Sapard countries to decide whether they wish to follow such advice.

| 89. | The Commission will monitor the issue via the usual channels. |
| --- | --- |

89.

The Commission will monitor the issue via the usual channels.

| 90. | Whenever any of these problems became evident the Commission immediately provided the necessary advice and took appropriate steps to ensure that solutions were found. The ongoing discussion of the mid-term evaluation reports provides a further opportunity to react to these problems. |
| --- | --- |

90.

Whenever any of these problems became evident the Commission immediately provided the necessary advice and took appropriate steps to ensure that solutions were found. The ongoing discussion of the mid-term evaluation reports provides a further opportunity to react to these problems.

| 92. | The Commission agrees that the period for providing missing documents must be long enough to cover the issue of new documents and the resubmission of documents with the necessary (supplementary) information. It will be up to the Sapard countries to define the adequate time period. The conclusions of the mid-term evaluation could be useful in defining this period. |
| --- | --- |

92.

The Commission agrees that the period for providing missing documents must be long enough to cover the issue of new documents and the resubmission of documents with the necessary (supplementary) information. It will be up to the Sapard countries to define the adequate time period. The conclusions of the mid-term evaluation could be useful in defining this period.

| 93.-94. | The Sapard countries generally experienced technical and procedural difficulties during the initial period of implementation resulting in delays in processing applications and payment claims. Although there are still certain problems in some countries, overall the situation has improved substantially. |
| --- | --- |

93.-94.

The Sapard countries generally experienced technical and procedural difficulties during the initial period of implementation resulting in delays in processing applications and payment claims. Although there are still certain problems in some countries, overall the situation has improved substantially.

| 95. | Under the system of decentralised management the Commission’s influence on the implementation procedures applied in the Sapard countries is limited.
  Whenever necessary and possible the Commission gave advice on how to simplify and streamline procedures within the provisions laid down in the Sapard Regulations and in the MAFA. However, the countries themselves decide whether to follow this advice. |
| --- | --- |

95.

Under the system of decentralised management the Commission’s influence on the implementation procedures applied in the Sapard countries is limited.

Whenever necessary and possible the Commission gave advice on how to simplify and streamline procedures within the provisions laid down in the Sapard Regulations and in the MAFA. However, the countries themselves decide whether to follow this advice.

| 96.-97. | A key criterion is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector.
  The Commission is aware of the problem of lack of own resources and of the difficulties in obtaining credit. It has discussed these issues with the international financing institutes and the Sapard countries during the process of programming and implementation. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. This project has recently been extended with a specific sub-window focusing on credit institutions serving farmers and small rural businesses. It also encourages the candidate countries to use such national credit schemes as far as they are respecting Community competition rules and aid intensities of the Sapard Regulation.
  In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for an amendment of Regulation (EC) No 1268/1999, included a specific provision in this respect (see reply to point 85).
  As at 31 March 2004, almost 13 000 projects are to be implemented by the Sapard countries. |
| --- | --- |

96.-97.

A key criterion is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector.

The Commission is aware of the problem of lack of own resources and of the difficulties in obtaining credit. It has discussed these issues with the international financing institutes and the Sapard countries during the process of programming and implementation. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. This project has recently been extended with a specific sub-window focusing on credit institutions serving farmers and small rural businesses. It also encourages the candidate countries to use such national credit schemes as far as they are respecting Community competition rules and aid intensities of the Sapard Regulation.

In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for an amendment of Regulation (EC) No 1268/1999, included a specific provision in this respect (see reply to point 85).

As at 31 March 2004, almost 13 000 projects are to be implemented by the Sapard countries.

ACTION REQUIRED BY THE COMMISSION BECAUSE

| 98.-103. | The Commission has found that the level of expenditure on general costs is limited and that the problems mentioned by the Court are restricted to a few Sapard countries.
  Following its conformity audit in Bulgaria, and in the light of the Court’s observations, the Commission recommended to the national authorities to implement a system allowing them to check that the amounts paid for this purpose are within reasonable limits in absolute value, and proportionate to the services effectively supplied in comparison to average costs charged for similar services in Bulgaria. The Commission notes that the Bulgarian authorities have identified various problems themselves and have taken action to prevent undue payments.
  The Commission agrees that in most cases a payment of 12 % of the total investment for general costs would be too high.
  Regarding the particular case referred to in paragraph 103, the Commission is working on this and other cases identified by the Court to recover any amount unduly paid. |
| --- | --- |

98.-103.

The Commission has found that the level of expenditure on general costs is limited and that the problems mentioned by the Court are restricted to a few Sapard countries.

Following its conformity audit in Bulgaria, and in the light of the Court’s observations, the Commission recommended to the national authorities to implement a system allowing them to check that the amounts paid for this purpose are within reasonable limits in absolute value, and proportionate to the services effectively supplied in comparison to average costs charged for similar services in Bulgaria. The Commission notes that the Bulgarian authorities have identified various problems themselves and have taken action to prevent undue payments.

The Commission agrees that in most cases a payment of 12 % of the total investment for general costs would be too high.

Regarding the particular case referred to in paragraph 103, the Commission is working on this and other cases identified by the Court to recover any amount unduly paid.

| 104.-109. | The Commission insisted on including the ‘three-offer’ rule for the sake of sound financial management. These three offers should be reasonably comparable. However, this system is not in any way similar to public tendering. The beneficiary retains a free choice of supplier.
  In certain circumstances it might be difficult to obtain three entirely comparable offers. For example the choice of machinery is often made on the basis of information regarding qualities and prices, which could be obtained from different sources (agricultural exhibitions, regional seminars, direct contacts with suppliers). Other issues which could influence the choice are previous experiences gained with a particular make, distance to the closest point of repair or service, reaction time or the price of spare parts after the expiry of the warranty period. The rule of submitting three quotations can provide some evidence that the final beneficiaries have searched for at least three alternatives on the basis of which a choice has been made.
  The cost element is only one of the factors to be taken into account in assessing sound financial management. Both the quality of the goods purchased and the services provided, and securing the results expected in terms of the costs borne form part of this analysis. The Commission’s opinion is that the provision of an adequate after-sales service, even though it cannot be part-financed, increases the life of the investment financed and is an acceptable justification for the choice of supplier. In the case of private beneficiaries, the Commission considers that, in addition to the three prices system, the fact that the beneficiaries have to bear part of the investment also helps meet the criteria of economy and cost/efficiency.
  The Court’s findings do not concern the acceptability of excessive invoices, i.e. an invoice where the price paid is excessive in terms of the value of the goods or service provided, which is not the case in this instance.
  Conformity audits undertaken by the Commission revealed that comparison to reference prices is done, at least to some extent, in Bulgaria, Latvia, Slovenia and the Czech Republic. In countries where this was not done, the Commission has made appropriate recommendations.
  Offers do not need to be entirely comparable under private purchasing. This does not mean that they are of little value. Nevertheless, the Commission agrees with the Court that a justification should always be received and examined if the beneficiary does not select the cheapest offer. In the cases where this procedure was not found to be fully or effectively in place recommendations for improvement have been made. However, in most cases the Commission has obtained evidence that justifications are given if the cheapest offer is not chosen. It will recommend that this is done by Sapard systematically.
  In Bulgaria, the Court has identified one case where the general costs exceeded EUR 10 000 without three offers. As stated above, this case is subject to examination under the clearance of accounts procedure.
  On the basis of its detailed examination of payments in eight Sapard countries so far, the Commission did not find widespread failures of the Sapard control and management system. |
| --- | --- |

104.-109.

The Commission insisted on including the ‘three-offer’ rule for the sake of sound financial management. These three offers should be reasonably comparable. However, this system is not in any way similar to public tendering. The beneficiary retains a free choice of supplier.

In certain circumstances it might be difficult to obtain three entirely comparable offers. For example the choice of machinery is often made on the basis of information regarding qualities and prices, which could be obtained from different sources (agricultural exhibitions, regional seminars, direct contacts with suppliers). Other issues which could influence the choice are previous experiences gained with a particular make, distance to the closest point of repair or service, reaction time or the price of spare parts after the expiry of the warranty period. The rule of submitting three quotations can provide some evidence that the final beneficiaries have searched for at least three alternatives on the basis of which a choice has been made.

The cost element is only one of the factors to be taken into account in assessing sound financial management. Both the quality of the goods purchased and the services provided, and securing the results expected in terms of the costs borne form part of this analysis. The Commission’s opinion is that the provision of an adequate after-sales service, even though it cannot be part-financed, increases the life of the investment financed and is an acceptable justification for the choice of supplier. In the case of private beneficiaries, the Commission considers that, in addition to the three prices system, the fact that the beneficiaries have to bear part of the investment also helps meet the criteria of economy and cost/efficiency.

The Court’s findings do not concern the acceptability of excessive invoices, i.e. an invoice where the price paid is excessive in terms of the value of the goods or service provided, which is not the case in this instance.

Conformity audits undertaken by the Commission revealed that comparison to reference prices is done, at least to some extent, in Bulgaria, Latvia, Slovenia and the Czech Republic. In countries where this was not done, the Commission has made appropriate recommendations.

Offers do not need to be entirely comparable under private purchasing. This does not mean that they are of little value. Nevertheless, the Commission agrees with the Court that a justification should always be received and examined if the beneficiary does not select the cheapest offer. In the cases where this procedure was not found to be fully or effectively in place recommendations for improvement have been made. However, in most cases the Commission has obtained evidence that justifications are given if the cheapest offer is not chosen. It will recommend that this is done by Sapard systematically.

In Bulgaria, the Court has identified one case where the general costs exceeded EUR 10 000 without three offers. As stated above, this case is subject to examination under the clearance of accounts procedure.

On the basis of its detailed examination of payments in eight Sapard countries so far, the Commission did not find widespread failures of the Sapard control and management system.

CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS

| 110. | While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.
  Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.
  The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000. |
| --- | --- |

110.

While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.

Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.

The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000.

| 111. | Although the Commission did not formally prepare such an analysis, it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard Countries. |
| --- | --- |

111.

Although the Commission did not formally prepare such an analysis, it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard Countries.

| 112. | The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.
  The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks).






  — | The Commission agrees with the statement and believes it does follow this approach to the extent possible in the light of the development in the adoption of the legal basis. |
| --- | --- | --- |

112.

The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.

The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks).

—

The Commission agrees with the statement and believes it does follow this approach to the extent possible in the light of the development in the adoption of the legal basis.

| — | The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future. |
| --- | --- |

—

The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future.

| 113. | It is a key feature of the systems set up that it is for the Sapard countries to identify problems in the first instance. The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries. The Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard annual reports for 2000 to 2002.






  — | The Commission is of the opinion that it has taken all reasonable steps to encourage best practice by providing advice to all countries, where appropriate, on specific issues raised and by liaison with each country via letters, seminars and bilateral meetings, as evidenced in the Commission’s annual reports. |
| --- | --- | --- |

113.

It is a key feature of the systems set up that it is for the Sapard countries to identify problems in the first instance. The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries. The Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard annual reports for 2000 to 2002.

—

The Commission is of the opinion that it has taken all reasonable steps to encourage best practice by providing advice to all countries, where appropriate, on specific issues raised and by liaison with each country via letters, seminars and bilateral meetings, as evidenced in the Commission’s annual reports.

| 114. | The budgets for the first three years were based on the most reliable, but limited, information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s Annual Report for 2002, in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the major reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations. |
| --- | --- |

114.

The budgets for the first three years were based on the most reliable, but limited, information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s Annual Report for 2002, in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the major reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations.

| 116. | The current Regulations governing EAGGF Guarantee Section state clearly that the Member States are responsible for accrediting paying agencies.
  Prior accreditation by the Commission would result in it taking responsibility for the systems established by the Member States. This runs counter to the principle of shared management in which the Member states implement Community policies and the Commission verifies the respect of these rules, with the possibility to make financial corrections in cases of non-respect.
  The Commission remains confident that the current system remains effective. |
| --- | --- |

116.

The current Regulations governing EAGGF Guarantee Section state clearly that the Member States are responsible for accrediting paying agencies.

Prior accreditation by the Commission would result in it taking responsibility for the systems established by the Member States. This runs counter to the principle of shared management in which the Member states implement Community policies and the Commission verifies the respect of these rules, with the possibility to make financial corrections in cases of non-respect.

The Commission remains confident that the current system remains effective.

| 117. | A final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full. |
| --- | --- |

117.

A final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full.

| 118. | The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency.
  The Commission is following up on the development in uptake through the monitoring data and the annual implementing reports. It followed the procedures provided for in Article 8(b) of the MAFA during the review of the five annual implementation reports due by the end of June 2003 to follow up on any imbalances or other developments where data indicated a tendency to deviate from the objectives identified in the programmes. The Commission will follow the same procedure during the review of the implementation reports due from all 10 countries by the end of June 2004. |
| --- | --- |

118.

The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency.

The Commission is following up on the development in uptake through the monitoring data and the annual implementing reports. It followed the procedures provided for in Article 8(b) of the MAFA during the review of the five annual implementation reports due by the end of June 2003 to follow up on any imbalances or other developments where data indicated a tendency to deviate from the objectives identified in the programmes. The Commission will follow the same procedure during the review of the implementation reports due from all 10 countries by the end of June 2004.

| 119. | Although the Commission has also identified weaknesses in some cases and has made recommendations for improvements, it considers, based on its own audits up to March 2004, that the position has improved since the Court’s audit. Where necessary these recommendations will be followed up under the clearance of accounts procedures. |
| --- | --- |

119.

Although the Commission has also identified weaknesses in some cases and has made recommendations for improvements, it considers, based on its own audits up to March 2004, that the position has improved since the Court’s audit. Where necessary these recommendations will be followed up under the clearance of accounts procedures.

| 120. | The Commission has taken an initiative to help address this problem through the Phare- funded project to improve access to credits for farmers and small rural businesses, and proposed modifications to the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the application of national credit schemes.






  — | The Commission agrees that a more limited number of key measures should be considered. It is however of the opinion that a system of loans and guarantees to replace or supplement existing measures should not be recommended. The provision proposed in the amendment of Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the use of national credit schemes would, if approved by the Council, provide the necessary flexibility to the Sapard countries. |
| --- | --- | --- |

120.

The Commission has taken an initiative to help address this problem through the Phare- funded project to improve access to credits for farmers and small rural businesses, and proposed modifications to the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the application of national credit schemes.

—

The Commission agrees that a more limited number of key measures should be considered. It is however of the opinion that a system of loans and guarantees to replace or supplement existing measures should not be recommended. The provision proposed in the amendment of Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the use of national credit schemes would, if approved by the Council, provide the necessary flexibility to the Sapard countries.

| 121. | According to the Sapard regulation, the objectives of the programme are to contribute to the implementation of the acquis communautaire concerning the common agricultural policy and related policies, and to solve priority and specific problems for the sustainable adaptation of the agricultural sector and rural areas in the countries.
  An essential part of the first objective is to establish a good administrative capacity enabling the demanding tasks of rural development policy implementation to be carried out according to the principles of sound financial management. This is in line with the European Parliament resolution accompanying the 1999 discharge.
  The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that this process took time, but in most cases no longer than could be reasonably expected. The Commission is pleased to note that the Court considers that its decision to opt for a decentralised approach was correct, and that it found that the Sapard systems set up generally work well in practice.
  The Commission believes that the large number of projects contracted (almost 13 000 already by the end of 2003) will contribute substantially to the achievement of the second objective. Nevertheless, a final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full.
  Regarding measures still to be accredited, the Commission shares the Sapard countries’ view that priority should be given to ensure efficient implementation of the measures already accredited to enhance financial absorption, before working on the accreditation of additional measures.
  The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession.
  The Commission is aware of the problem facing small undertakings, namely lack of own resources, and of the difficulties in obtaining credit. A key criterion of Sapard is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector. However, the Commission is supporting a project (with the aid of Phare funds) to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. |
| --- | --- |

121.

According to the Sapard regulation, the objectives of the programme are to contribute to the implementation of the acquis communautaire concerning the common agricultural policy and related policies, and to solve priority and specific problems for the sustainable adaptation of the agricultural sector and rural areas in the countries.

An essential part of the first objective is to establish a good administrative capacity enabling the demanding tasks of rural development policy implementation to be carried out according to the principles of sound financial management. This is in line with the European Parliament resolution accompanying the 1999 discharge.

The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that this process took time, but in most cases no longer than could be reasonably expected. The Commission is pleased to note that the Court considers that its decision to opt for a decentralised approach was correct, and that it found that the Sapard systems set up generally work well in practice.

The Commission believes that the large number of projects contracted (almost 13 000 already by the end of 2003) will contribute substantially to the achievement of the second objective. Nevertheless, a final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full.

Regarding measures still to be accredited, the Commission shares the Sapard countries’ view that priority should be given to ensure efficient implementation of the measures already accredited to enhance financial absorption, before working on the accreditation of additional measures.

The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession.

The Commission is aware of the problem facing small undertakings, namely lack of own resources, and of the difficulties in obtaining credit. A key criterion of Sapard is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector. However, the Commission is supporting a project (with the aid of Phare funds) to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard.

---