# Euroopan unionin C 241/28.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 241 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 47. vuosikerta28. syyskuu 2004 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 241

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

47. vuosikerta28. syyskuu 2004

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Valmistavat säädökset |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa |
| 2004/C 241/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma II) (KOM(2003) 427 lopullinen — 2003/0168 COD) | 1 |
| 2004/C 241/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan lääketeollisuuden lujittaminen potilaiden eduksi — Toimenpiteitä tarvitaan (KOM(2003) 383 lopullinen) | 7 |
| 2004/C 241/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan tehdyn neuvoston päätöksen 1999/784/EY muuttamisesta (KOM(2003) 763 lopullinen — 2003/0293 COD) | 15 |
| 2004/C 241/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta ja päätösten N:o 96/391/EY ja N:o 1229/2003/EY kumoamisesta (KOM(2003) 742 lopullinen — 2003/0297 COD) | 17 |
| 2004/C 241/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eräisiin maanteiden tavarakuljetuksiin sovellettavista yhteisistä säännöistä (kodifioitu toisinto) (KOM(2004) 47 lopullinen — 2004/0017 COD) | 19 |
| 2004/C 241/6 | Lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (KOM(2004) 127 lopullinen — 2004/0045 COD) | 20 |
| 2004/C 241/7 | Lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana annetun asetuksen (EY) N:o 1268/1999 muuttamisesta (KOM(2004) 163 lopullinen — 2004/0054 CNS) | 21 |
| 2004/C 241/8 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi erityisravinnoksi tarkoitetuista elintarvikkeista (kodifioitu toisinto) (KOM(2004) 290 lopullinen — 2004/0090 COD) | 23 |
| 2004/C 241/9 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Työmarkkinoilla esiintyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseen tähtäävien uusien keinojen edistäminen kansainvälisen yhteistyön avulla — ohjeita Equal-yhteisöaloitteen toista hakukierrosta varten — Hyvien ideoiden vapaa liikkuvuus (KOM(2003) 840 lopullinen) | 24 |
| 2004/C 241/0 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta kaudelle 2005—2010 (KOM(2004) 102 lopullinen — 2004/0032 CNS) | 27 |
| 2004/C 241/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä (KOM(2003) 741 lopullinen — 2003/0302 COD) | 31 |
| 2004/C 241/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Alueellinen yhdentyminen ja kestävä kehitys | 34 |
| 2004/C 241/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (KOM(2003) 657 lopullinen — 2003/0265 CNS) | 41 |
| 2004/C 241/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kestävän kehityksen teknologioiden edistäminen: Ympäristöteknologioita koskeva Euroopan unionin toimintasuunnitelma (KOM(2004) 38 lopullinen) | 44 |
| 2004/C 241/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Transatlanttinen vuoropuhelu — Miten transatlanttisia suhteita voidaan kehittää? | 49 |
| 2004/C 241/6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta (KOM(2003) 448 lopullinen — 2003/0175 COD) | 58 |
| 2004/C 241/7 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen direktiivin 2002/15/EY ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/985 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä (KOM(2003) 628 lopullinen — 2003/0255 COD) | 65 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa

2004/C 241/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma II) (KOM(2003) 427 lopullinen — 2003/0168 COD)

1

2004/C 241/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan lääketeollisuuden lujittaminen potilaiden eduksi — Toimenpiteitä tarvitaan (KOM(2003) 383 lopullinen)

7

2004/C 241/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan tehdyn neuvoston päätöksen 1999/784/EY muuttamisesta (KOM(2003) 763 lopullinen — 2003/0293 COD)

15

2004/C 241/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta ja päätösten N:o 96/391/EY ja N:o 1229/2003/EY kumoamisesta (KOM(2003) 742 lopullinen — 2003/0297 COD)

17

2004/C 241/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eräisiin maanteiden tavarakuljetuksiin sovellettavista yhteisistä säännöistä (kodifioitu toisinto) (KOM(2004) 47 lopullinen — 2004/0017 COD)

19

2004/C 241/6

Lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (KOM(2004) 127 lopullinen — 2004/0045 COD)

20

2004/C 241/7

Lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana annetun asetuksen (EY) N:o 1268/1999 muuttamisesta (KOM(2004) 163 lopullinen — 2004/0054 CNS)

21

2004/C 241/8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi erityisravinnoksi tarkoitetuista elintarvikkeista (kodifioitu toisinto) (KOM(2004) 290 lopullinen — 2004/0090 COD)

23

2004/C 241/9

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Työmarkkinoilla esiintyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseen tähtäävien uusien keinojen edistäminen kansainvälisen yhteistyön avulla — ohjeita Equal-yhteisöaloitteen toista hakukierrosta varten — Hyvien ideoiden vapaa liikkuvuus (KOM(2003) 840 lopullinen)

24

2004/C 241/0

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta kaudelle 2005—2010 (KOM(2004) 102 lopullinen — 2004/0032 CNS)

27

2004/C 241/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä (KOM(2003) 741 lopullinen — 2003/0302 COD)

31

2004/C 241/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Alueellinen yhdentyminen ja kestävä kehitys

34

2004/C 241/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (KOM(2003) 657 lopullinen — 2003/0265 CNS)

41

2004/C 241/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kestävän kehityksen teknologioiden edistäminen: Ympäristöteknologioita koskeva Euroopan unionin toimintasuunnitelma (KOM(2004) 38 lopullinen)

44

2004/C 241/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Transatlanttinen vuoropuhelu — Miten transatlanttisia suhteita voidaan kehittää?

49

2004/C 241/6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta (KOM(2003) 448 lopullinen — 2003/0175 COD)

58

2004/C 241/7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen direktiivin 2002/15/EY ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/985 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä (KOM(2003) 628 lopullinen — 2003/0255 COD)

65

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavasta laista (’Rooma II’)”

(KOM(2003) 427 lopullinen — 2003/0168 COD)

(2004/C 241/01)

Neuvosto päätti 8. syyskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavasta laista ('Rooma II')” (KOM(2003) 427 lopullinen — 2003/0168 COD).

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Jörg Frank von Fürstenwerth.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 168 puolesta 8: pidättyessä äänestämästä.

1   Tiivistelmä päätelmistä

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission ehdotukseen antaa yhteisön asetus, jossa määritetään sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevat lainvalintasäännöt. Näin korjataan puute, joka on tähän asti haitannut merkittävästi yhtenäisen Euroopan oikeusalueen kehittämistä. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission ehdotukseen antaa yhteisön asetus, jossa määritetään sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevat lainvalintasäännöt. Näin korjataan puute, joka on tähän asti haitannut merkittävästi yhtenäisen Euroopan oikeusalueen kehittämistä.

| 1.2 | Komitea kannustaa ja kehottaa komissiota saattamaan mahdollisimman pian päätökseen tämän aloitteen, jotta asetus voi tulla voimaan. Komission tulee ottaa huomioon jäljempänä (9 kohdassa) yksityiskohtaisesti käsiteltävät muutos- ja korjausehdotukset. |
| --- | --- |

1.2

Komitea kannustaa ja kehottaa komissiota saattamaan mahdollisimman pian päätökseen tämän aloitteen, jotta asetus voi tulla voimaan. Komission tulee ottaa huomioon jäljempänä (9 kohdassa) yksityiskohtaisesti käsiteltävät muutos- ja korjausehdotukset.

| 1.3 | Komitea on tyytyväinen komission pyrkimykseen poistaa täydellisen yhdenmukaistamisen avulla sääntelyn nykyinen hajanaisuus sopimuksenulkoisten velvoitteiden alalla, joka on tärkeä osa kansainvälistä yksityisoikeutta. Se yksinkertaistaa lainkäyttäjän työtä tavattomasti. Tulevaisuudessa ei enää jokaisessa kansainvälisessä yksittäistapauksessa tarvitse ensin selvittää, minkä maan lakia sovelletaan ja miten sen sisältö eri jäsenvaltioissa ainakin yksityiskohdiltaan vaihtelee, vaan voidaan tukeutua yhtenäiseen normistoon. Normisto on asetuksen välittömän sovellettavuuden vuoksi sama kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.3

Komitea on tyytyväinen komission pyrkimykseen poistaa täydellisen yhdenmukaistamisen avulla sääntelyn nykyinen hajanaisuus sopimuksenulkoisten velvoitteiden alalla, joka on tärkeä osa kansainvälistä yksityisoikeutta. Se yksinkertaistaa lainkäyttäjän työtä tavattomasti. Tulevaisuudessa ei enää jokaisessa kansainvälisessä yksittäistapauksessa tarvitse ensin selvittää, minkä maan lakia sovelletaan ja miten sen sisältö eri jäsenvaltioissa ainakin yksityiskohdiltaan vaihtelee, vaan voidaan tukeutua yhtenäiseen normistoon. Normisto on asetuksen välittömän sovellettavuuden vuoksi sama kaikissa jäsenvaltioissa.

2   Johdanto: aloitteen perustelut

| 2.1 | Komissio aikoo määrittää tämän asetuksen myötä ensimmäistä kertaa Euroopan unionin historiassa yhtenäiset sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevat lainvalintasäännöt. Sopimussuhteita koskeva yhtenäinen lainvalintasäännöstö on ollut voimassa jo vuodesta 1980, jolloin valtaosa silloisista Länsi-Euroopan maista päätti laatia yleissopimuksen sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooman yleissopimus). Myöhemmin Rooman yleissopimukseen on liittynyt lisää maita. Tällöin valittiin oikeudelliseksi välineeksi monenvälinen sopimus, koska EY:n perustamissopimus ei vielä tuolloin tarjonnut oikeusperustaa vastaavan yhteisön säädöksen antamiselle. Sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevat lainvalintasäännöt perustuvat vieläkin jäsenvaltioiden itsenäisesti antamiin määräyksiin. Vaikka ne perustuvatkin usein yhteiseen näkemykseen asiasta, ne poikkeavat vähintään yksityiskohdiltaan selvästi toisistaan ja ovat kehittyneet hyvinkin erilaisiksi erityisesti kunkin valtion oikeuskäytännön ja -opin vaikutuksesta. Tämä vaikeuttaa monella tavoin lainkäyttäjän työtä. Vaikeudet alkavat jo normien etsimisestä ja kielivaikeuksista ja jatkuvat vieraaseen oikeuskulttuuriin tutustumisessa ja vieraan valtion oikeuskäytännön ja -opin tulkitsemissa. Koska nämä oikeudenalat liittyvät läheisesti toisiinsa — velvoiteoikeus kattaa sekä sopimusoikeuden että sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevan oikeuden — Rooman yleissopimukseen sisältyviä määräyksiä on aina pidetty riittämättöminä, vaikka sopimus olikin suuri edistysaskel. Niistä puuttuu sopimuksenulkoisia velvoitteita koskeva täydentävä osa. Sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevien lainvalintasääntöjen harmonisointi parantanee huomattavasti yhteisössä vallitsevaa nykytilannetta, sillä se lisää oikeusvarmuutta ja ennakoitavuutta tapaukseen sovellettavaa aineellista lainsäädäntöä valittaessa. Luonnollisesti lainkäyttäjien kannalta olisi vielä hyödyllisempää, jos Rooma I ja Rooma II -välineet yhdistettäisiin. Komitea myöntää kuitenkin, että tämä on vielä toiveajattelua, koska hankkeet ovat täysin eri vaiheissa. Etusijalla tulee pikemminkin olla toimivan järjestelmän luominen mahdollisimman pian sopimuksenulkoisten velvoitteiden käsittelylle. Komitea pahoittelee, että sen varauksen vuoksi, jonka Tanska on tehnyt EY:n perustamissopimuksen IV osastoon, suunnitellusta oikeusvälineestä ei tule siellä välittömästi sovellettavaa oikeutta (vaikka vapaaehtoinen soveltaminen onkin mahdollista), ja sen vuoksi harmonisoinnin vaikutukset jäävät epätäydellisiksi. Komitea on tyytyväinen siihen, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet noudattavansa säädöstä. |
| --- | --- |

2.1

Komissio aikoo määrittää tämän asetuksen myötä ensimmäistä kertaa Euroopan unionin historiassa yhtenäiset sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevat lainvalintasäännöt. Sopimussuhteita koskeva yhtenäinen lainvalintasäännöstö on ollut voimassa jo vuodesta 1980, jolloin valtaosa silloisista Länsi-Euroopan maista päätti laatia yleissopimuksen sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooman yleissopimus). Myöhemmin Rooman yleissopimukseen on liittynyt lisää maita. Tällöin valittiin oikeudelliseksi välineeksi monenvälinen sopimus, koska EY:n perustamissopimus ei vielä tuolloin tarjonnut oikeusperustaa vastaavan yhteisön säädöksen antamiselle. Sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevat lainvalintasäännöt perustuvat vieläkin jäsenvaltioiden itsenäisesti antamiin määräyksiin. Vaikka ne perustuvatkin usein yhteiseen näkemykseen asiasta, ne poikkeavat vähintään yksityiskohdiltaan selvästi toisistaan ja ovat kehittyneet hyvinkin erilaisiksi erityisesti kunkin valtion oikeuskäytännön ja -opin vaikutuksesta. Tämä vaikeuttaa monella tavoin lainkäyttäjän työtä. Vaikeudet alkavat jo normien etsimisestä ja kielivaikeuksista ja jatkuvat vieraaseen oikeuskulttuuriin tutustumisessa ja vieraan valtion oikeuskäytännön ja -opin tulkitsemissa. Koska nämä oikeudenalat liittyvät läheisesti toisiinsa — velvoiteoikeus kattaa sekä sopimusoikeuden että sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevan oikeuden — Rooman yleissopimukseen sisältyviä määräyksiä on aina pidetty riittämättöminä, vaikka sopimus olikin suuri edistysaskel. Niistä puuttuu sopimuksenulkoisia velvoitteita koskeva täydentävä osa. Sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevien lainvalintasääntöjen harmonisointi parantanee huomattavasti yhteisössä vallitsevaa nykytilannetta, sillä se lisää oikeusvarmuutta ja ennakoitavuutta tapaukseen sovellettavaa aineellista lainsäädäntöä valittaessa. Luonnollisesti lainkäyttäjien kannalta olisi vielä hyödyllisempää, jos Rooma I ja Rooma II -välineet yhdistettäisiin. Komitea myöntää kuitenkin, että tämä on vielä toiveajattelua, koska hankkeet ovat täysin eri vaiheissa. Etusijalla tulee pikemminkin olla toimivan järjestelmän luominen mahdollisimman pian sopimuksenulkoisten velvoitteiden käsittelylle. Komitea pahoittelee, että sen varauksen vuoksi, jonka Tanska on tehnyt EY:n perustamissopimuksen IV osastoon, suunnitellusta oikeusvälineestä ei tule siellä välittömästi sovellettavaa oikeutta (vaikka vapaaehtoinen soveltaminen onkin mahdollista), ja sen vuoksi harmonisoinnin vaikutukset jäävät epätäydellisiksi. Komitea on tyytyväinen siihen, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet noudattavansa säädöstä.

2.2   Oikeuspoliittinen tausta

| 2.2.1 | Asetus on nähtävä osana sellaista komission laaja-alaista lainsäädäntätoimintaa, joka on joko jo saatettu päätökseen tai jota suunnitellaan tai kehitetään parhaillaan. Komitea on jo usein voinut ottaa kantaa komission yksittäisiin ehdotuksiin. |
| --- | --- |

2.2.1

Asetus on nähtävä osana sellaista komission laaja-alaista lainsäädäntätoimintaa, joka on joko jo saatettu päätökseen tai jota suunnitellaan tai kehitetään parhaillaan. Komitea on jo usein voinut ottaa kantaa komission yksittäisiin ehdotuksiin.

| 2.2.2 | Ensinnä on mainittava erityisesti seuraavat siviiliprosesseihin liittyvät toimet:






  — | vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksen liittäminen osaksi yhteisön oikeutta asetuksen muodossa (tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annettu asetus (1)) |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Ensinnä on mainittava erityisesti seuraavat siviiliprosesseihin liittyvät toimet:

—

vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksen liittäminen osaksi yhteisön oikeutta asetuksen muodossa (tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annettu asetus (1))

| — | ehdotus asetukseksi riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta (2) |
| --- | --- |

—

ehdotus asetukseksi riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta (2)

| — | asetus oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta jäsenvaltioissa siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa (3) |
| --- | --- |

—

asetus oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta jäsenvaltioissa siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa (3)

| — | asetus jäsenvaltioiden tuomioistuinten välisestä yhteistyöstä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tapahtuvassa todisteiden vastaanottamisessa (4) |
| --- | --- |

—

asetus jäsenvaltioiden tuomioistuinten välisestä yhteistyöstä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tapahtuvassa todisteiden vastaanottamisessa (4)

| — | komission suositus tuomioistuinten ulkopuolisiin kuluttajariitoja ratkaiseviin elimiin sovellettavista periaatteista (5) |
| --- | --- |

—

komission suositus tuomioistuinten ulkopuolisiin kuluttajariitoja ratkaiseviin elimiin sovellettavista periaatteista (5)

| — | neuvoston päätös siviili- ja kauppaoikeutta koskevan Euroopan oikeudellisen verkoston perustamisesta (6). |
| --- | --- |

—

neuvoston päätös siviili- ja kauppaoikeutta koskevan Euroopan oikeudellisen verkoston perustamisesta (6).

| 2.2.3 | Lisäksi on syytä mainita aineellinen yksityisoikeus ja sen alalta erityisesti seuraavat toimet:






  — | 11.7.2001 annettu komission tiedonanto Euroopan sopimusoikeudesta (7) |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Lisäksi on syytä mainita aineellinen yksityisoikeus ja sen alalta erityisesti seuraavat toimet:

—

11.7.2001 annettu komission tiedonanto Euroopan sopimusoikeudesta (7)

| — | kulutusluottodirektiivi (8) |
| --- | --- |

—

kulutusluottodirektiivi (8)

| — | kuluttajasopimusten kohtuuttomia ehtoja koskeva direktiivi (9). |
| --- | --- |

—

kuluttajasopimusten kohtuuttomia ehtoja koskeva direktiivi (9).

| 2.2.4 | Asetusehdotus liittyy erityisen läheisesti komission toimiin sen määrittämiseksi, mitä aineellista oikeutta sovelletaan. Komissio käynnisti toimet julkaisemalla vihreän kirjan sopimussuhteisiin sovellettavasta laista tehdyn vuoden 1980 Rooman yleissopimuksen muuntamisesta yhteisön säädökseksi (10). Rooma II -asetus on tässä vihreässä kirjassa ehdotetun Rooma I -asetuksen täydennystä ja luonnollista jatkoa sille. |
| --- | --- |

2.2.4

Asetusehdotus liittyy erityisen läheisesti komission toimiin sen määrittämiseksi, mitä aineellista oikeutta sovelletaan. Komissio käynnisti toimet julkaisemalla vihreän kirjan sopimussuhteisiin sovellettavasta laista tehdyn vuoden 1980 Rooman yleissopimuksen muuntamisesta yhteisön säädökseksi (10). Rooma II -asetus on tässä vihreässä kirjassa ehdotetun Rooma I -asetuksen täydennystä ja luonnollista jatkoa sille.

| 2.2.5 | Kaikilla näillä toimilla pyritään luomaan Euroopan oikeusalue, jossa kaikilla talouden toimijoilla on mahdollisuus Euroopan sisämarkkinoiden nykyistä yksinkertaisempaan ja kitkattomampaan hyödyntämiseen. Lisäksi sen avulla lisätään oikeusvarmuutta, helpotetaan tuomioistuinten harjoittamaa lain soveltamista sekä parannetaan Euroopan kansalaisten oikeussuojan saatavuutta. |
| --- | --- |

2.2.5

Kaikilla näillä toimilla pyritään luomaan Euroopan oikeusalue, jossa kaikilla talouden toimijoilla on mahdollisuus Euroopan sisämarkkinoiden nykyistä yksinkertaisempaan ja kitkattomampaan hyödyntämiseen. Lisäksi sen avulla lisätään oikeusvarmuutta, helpotetaan tuomioistuinten harjoittamaa lain soveltamista sekä parannetaan Euroopan kansalaisten oikeussuojan saatavuutta.

3   Oikeusperusta

| 3.1 | Asetuksen tavoitteena on yhtenäistää sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevat lainvalintasäännöt. Lainvalintasääntöjen harmonisointi perustuu EY:n perustamissopimuksen 65 artiklan b kohtaan. Sen mukaan komissiolla on valtuutus harmonisointiin, silloin kun se on tarpeen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Komitean näkemyksen mukaan tämä edellytys täyttyy nyt, sillä kyseessä olevien lainvalintasääntöjen harmonisointi edistää rajatylittävissä tapauksissa talouden toimijoiden yhdenvertaista kohtelua yhteisössä, parantaa oikeusvarmuutta, yksinkertaistaa lain soveltamista ja edistää näin halukkuutta aloittaa rajatylittävää liiketoimintaa. Lisäksi se edistää jäsenvaltioiden säädösten molemminpuolista tunnustamista siten, että muiden jäsenvaltioiden lainkäyttäjät ja kansalaiset pystyvät välittömästi toteamaan niiden sisällön vastaavuuden. |
| --- | --- |

3.1

Asetuksen tavoitteena on yhtenäistää sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevat lainvalintasäännöt. Lainvalintasääntöjen harmonisointi perustuu EY:n perustamissopimuksen 65 artiklan b kohtaan. Sen mukaan komissiolla on valtuutus harmonisointiin, silloin kun se on tarpeen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Komitean näkemyksen mukaan tämä edellytys täyttyy nyt, sillä kyseessä olevien lainvalintasääntöjen harmonisointi edistää rajatylittävissä tapauksissa talouden toimijoiden yhdenvertaista kohtelua yhteisössä, parantaa oikeusvarmuutta, yksinkertaistaa lain soveltamista ja edistää näin halukkuutta aloittaa rajatylittävää liiketoimintaa. Lisäksi se edistää jäsenvaltioiden säädösten molemminpuolista tunnustamista siten, että muiden jäsenvaltioiden lainkäyttäjät ja kansalaiset pystyvät välittömästi toteamaan niiden sisällön vastaavuuden.

4   Soveltamisala ja universaalisuus (1 ja 2 artikla)

| 4.1 | Asetus koskee siviili- ja kauppaoikeuden alaa koskevia lainvalintasääntöjä (1 artiklan 1 kohta). Väärinkäsitysten välttämiseksi tämä olisi syytä kirjata asetukseen selkeästi. Komissio voisi käyttää tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen (1 artiklan) terminologiaa, koska se on sisällöltään vakiintunutta. Vero- ja tulliasioiden sulkeminen pois asetuksen piiristä on itsestään selvää. Sen mainitsemisesta ei kuitenkaan ole haittaa. |
| --- | --- |

4.1

Asetus koskee siviili- ja kauppaoikeuden alaa koskevia lainvalintasääntöjä (1 artiklan 1 kohta). Väärinkäsitysten välttämiseksi tämä olisi syytä kirjata asetukseen selkeästi. Komissio voisi käyttää tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen (1 artiklan) terminologiaa, koska se on sisällöltään vakiintunutta. Vero- ja tulliasioiden sulkeminen pois asetuksen piiristä on itsestään selvää. Sen mainitsemisesta ei kuitenkaan ole haittaa.

| 4.2 | Asetuksella ei ole tarkoitus säännellä sopimuksenulkoisten velvoitteiden alaa kokonaisuudessaan. Komission olisi sen vuoksi hyvä olla asettamatta liian kunnianhimoisia tavoitteita, jotta säädöksen hallittavuus ei vaarannu. Sen vuoksi on paikallaan, että perhesuhteista, elatusvelvollisuudesta ja perintöoikeudesta johtuvat velvoitteet on jätetty asetuksen ulkopuolelle (1 artiklan 2 kohta). Lainvalintasäännöissä näistä kysymyksistä säädetään perinteisesti erillisissä säädöksissä niiden yhteiskuntapoliittisen ulottuvuuden vuoksi. |
| --- | --- |

4.2

Asetuksella ei ole tarkoitus säännellä sopimuksenulkoisten velvoitteiden alaa kokonaisuudessaan. Komission olisi sen vuoksi hyvä olla asettamatta liian kunnianhimoisia tavoitteita, jotta säädöksen hallittavuus ei vaarannu. Sen vuoksi on paikallaan, että perhesuhteista, elatusvelvollisuudesta ja perintöoikeudesta johtuvat velvoitteet on jätetty asetuksen ulkopuolelle (1 artiklan 2 kohta). Lainvalintasäännöissä näistä kysymyksistä säädetään perinteisesti erillisissä säädöksissä niiden yhteiskuntapoliittisen ulottuvuuden vuoksi.

| 4.3 | Vekseli- ja sekkiasioiden samoin kuin ydinvahinkojen poissulkeminen (1 artiklan 2 kohta) perustuu niiden riittävään sääntelyyn erityisissä sopimuksissa (11); niiden soveltamisala on yhteisön aluetta laajempi, eikä niitä tulisi kyseenalaistaa. |
| --- | --- |

4.3

Vekseli- ja sekkiasioiden samoin kuin ydinvahinkojen poissulkeminen (1 artiklan 2 kohta) perustuu niiden riittävään sääntelyyn erityisissä sopimuksissa (11); niiden soveltamisala on yhteisön aluetta laajempi, eikä niitä tulisi kyseenalaistaa.

| 4.4 | Yhtiöoikeudellisten velvoitteiden poissulkeminen 1 artiklan 2 d kohdassa on välttämätöntä, sillä sen piirissä käsiteltävät kysymykset liittyvät niin läheisesti yhtiön oikeudelliseen asemaan, että näitä kysymyksiä tulisi säännellä erikseen. |
| --- | --- |

4.4

Yhtiöoikeudellisten velvoitteiden poissulkeminen 1 artiklan 2 d kohdassa on välttämätöntä, sillä sen piirissä käsiteltävät kysymykset liittyvät niin läheisesti yhtiön oikeudelliseen asemaan, että näitä kysymyksiä tulisi säännellä erikseen.

| 4.5 | Trusti on angloamerikkalaisen oikeusjärjestelmän erityispiirre. Se on oikeudellinen konstruktio, joka sijoittuu yhtiö- ja säätiöoikeuden välimaastoon ja vastaa tehtävältään saksalaista Treuhand -instituutiota. Se ei ole oikeushenkilö. Trusti on Manner-Euroopan oikeusjärjestelmissä tuntematon. Koska sillä on tämä erityispiirteitä ja koska se liittyy läheisesti yhtiöoikeuteen, se jätettiin jo Rooman yleissopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle (1 artiklan 2 g kohta). Koska yhtiöoikeus jää asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, on johdonmukaista, että tämä pätee myös trustiin (1 artiklan 2 e kohta). |
| --- | --- |

4.5

Trusti on angloamerikkalaisen oikeusjärjestelmän erityispiirre. Se on oikeudellinen konstruktio, joka sijoittuu yhtiö- ja säätiöoikeuden välimaastoon ja vastaa tehtävältään saksalaista Treuhand -instituutiota. Se ei ole oikeushenkilö. Trusti on Manner-Euroopan oikeusjärjestelmissä tuntematon. Koska sillä on tämä erityispiirteitä ja koska se liittyy läheisesti yhtiöoikeuteen, se jätettiin jo Rooman yleissopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle (1 artiklan 2 g kohta). Koska yhtiöoikeus jää asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, on johdonmukaista, että tämä pätee myös trustiin (1 artiklan 2 e kohta).

| 4.6 | Asetuksessa säädetään sovellettavasta laista siitä riippumatta, onko kyseessä jäsenvaltion vai unionin ulkopuolisen maan oikeus (2 artikla). Siinä noudatetaan näin yleisesti tunnustettua normia, jonka mukaan lainvalintasäännöissä ei lähtökohtaisesti saa syrjiä muita oikeusjärjestyksiä. Komitea on tähän hyvin tyytyväinen. Mikäli tapauksen tosiseikasto edellyttää sen käsittelyä tietyn valtion oikeusjärjestyksessä, ei voi olla merkitystä sillä, kuuluuko valtio yhteisöön vai ei. |
| --- | --- |

4.6

Asetuksessa säädetään sovellettavasta laista siitä riippumatta, onko kyseessä jäsenvaltion vai unionin ulkopuolisen maan oikeus (2 artikla). Siinä noudatetaan näin yleisesti tunnustettua normia, jonka mukaan lainvalintasäännöissä ei lähtökohtaisesti saa syrjiä muita oikeusjärjestyksiä. Komitea on tähän hyvin tyytyväinen. Mikäli tapauksen tosiseikasto edellyttää sen käsittelyä tietyn valtion oikeusjärjestyksessä, ei voi olla merkitystä sillä, kuuluuko valtio yhteisöön vai ei.

5   Vahingon aiheuttaneesta teosta johtuviin sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavat säännöt (3—8 artikla)

| 5.1 | 3 artiklassa, jossa käsitellään vahinkoon perustuvia vaatimuksia, tullaan keskeiseen kysymykseen. Periaatteessa valittavana on useita vaihtoehtoisia kriteerejä, joita kaikkia nimitetään yleensä erittelemättä lex loci delicti commissi -säännöksi. Sen mukaan sovelletaan sitä lainsäädäntöä, joka on voimassa alueella, jossa oikeudenloukkaus on tapahtunut, jossa vahinko ilmenee, jossa vahingon seuraukset ilmenevät tai jossa on vahingonkärsijän asuinpaikka. Kaikki kriteerit pohjautuvat tiettyyn perinteeseen ja ovat sinänsä perusteltuja. Niitä myös tosiasiallisesti käytetään voimassa olevissa eri lainvalintasäännöissä. Yhteisön lainsäätäjän ensisijainen tehtävä on sen vuoksi saattaa kaikissa jäsenvaltioissa voimaan yhtenäiset säännöt. Tämä tehtävä on ensisijainen, ja valittava ratkaisu on vasta toissijainen kysymys. Tarkasteltaessa säännön myöhempää käytännön soveltamista on pidettävä mielessä, että kaikki nämä tai monet näistä kriteereistä johtavat samaan lopputulokseen. Vahingonkärsijän asuinpaikka on yleensä myös vahingon tapahtumapaikka, sen seurausten ilmenemispaikka ja lisäksi paikka, jossa oikeudenloukkaus on tapahtunut. Kiista oikeasta oikeuspaikasta lienee käytännössä pääsääntöisesti teoreettinen. Yhteisön lainsäätäjä on päättänyt soveltaa periaatetta, jonka mukaan oikeuspaikka on alueella, jossa vahinko on tapahtunut. On kyseenalaista, vastaako valinta alan uusinta kehitystä. (12) Valinta on kuitenkin perusteltu sen vuoksi, että etusijalle asetetaan vahingonkärsijän suoja unohtamatta täysin vahingonaiheuttajan etua. Näin kävisi, jos päädyttäisiin pelkästään vahingonkärsijän asuinpaikkaan. Mikäli kriteeriksi valittaisiin vain tekopaikka, suosittaisiin suhteettomasti vahingonaiheuttajaa (13), sillä tällöin ei vastattaisi vahingon kärsineen osapuolen oikeussuojaa koskeviin oikeutettuihin odotuksiin. Lainsäätäjän pyrkimys tasapainottaa eri osapuolten edut vaikuttaa kaikin tavoin kannatettavalta. Direktiiviehdotuksen 3 artiklan 2 kohtaan sisältyvä asianosaisten yhteisen asuinpaikan yleissääntö on tarkoituksenmukainen, ja sen avulla vältetään tarpeeton turvautuminen vieraisiin oikeusjärjestelmiin. Artiklan 3 kohtaan sisältyy tarkoituksenmukainen yleinen tasapainottava sääntö, joka vastaa tarkoitukseltaan Rooman yleissopimuksen 4 artiklan 5 kohdan toista virkettä. Laintulkinnassa on kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen, että yksittäistapauksissa sovellettavan poikkeussäännöksen avulla jäsenvaltioissa, joissa on tähän mennessä noudatettu tekopaikan sääntöä, ei tehdä tyhjäksi yhteisön lainsäätäjän tavoittelemaa periaatteellista uudelleensuuntausta. |
| --- | --- |

5.1

3 artiklassa, jossa käsitellään vahinkoon perustuvia vaatimuksia, tullaan keskeiseen kysymykseen. Periaatteessa valittavana on useita vaihtoehtoisia kriteerejä, joita kaikkia nimitetään yleensä erittelemättä lex loci delicti commissi -säännöksi. Sen mukaan sovelletaan sitä lainsäädäntöä, joka on voimassa alueella, jossa oikeudenloukkaus on tapahtunut, jossa vahinko ilmenee, jossa vahingon seuraukset ilmenevät tai jossa on vahingonkärsijän asuinpaikka. Kaikki kriteerit pohjautuvat tiettyyn perinteeseen ja ovat sinänsä perusteltuja. Niitä myös tosiasiallisesti käytetään voimassa olevissa eri lainvalintasäännöissä. Yhteisön lainsäätäjän ensisijainen tehtävä on sen vuoksi saattaa kaikissa jäsenvaltioissa voimaan yhtenäiset säännöt. Tämä tehtävä on ensisijainen, ja valittava ratkaisu on vasta toissijainen kysymys. Tarkasteltaessa säännön myöhempää käytännön soveltamista on pidettävä mielessä, että kaikki nämä tai monet näistä kriteereistä johtavat samaan lopputulokseen. Vahingonkärsijän asuinpaikka on yleensä myös vahingon tapahtumapaikka, sen seurausten ilmenemispaikka ja lisäksi paikka, jossa oikeudenloukkaus on tapahtunut. Kiista oikeasta oikeuspaikasta lienee käytännössä pääsääntöisesti teoreettinen. Yhteisön lainsäätäjä on päättänyt soveltaa periaatetta, jonka mukaan oikeuspaikka on alueella, jossa vahinko on tapahtunut. On kyseenalaista, vastaako valinta alan uusinta kehitystä. (12) Valinta on kuitenkin perusteltu sen vuoksi, että etusijalle asetetaan vahingonkärsijän suoja unohtamatta täysin vahingonaiheuttajan etua. Näin kävisi, jos päädyttäisiin pelkästään vahingonkärsijän asuinpaikkaan. Mikäli kriteeriksi valittaisiin vain tekopaikka, suosittaisiin suhteettomasti vahingonaiheuttajaa (13), sillä tällöin ei vastattaisi vahingon kärsineen osapuolen oikeussuojaa koskeviin oikeutettuihin odotuksiin. Lainsäätäjän pyrkimys tasapainottaa eri osapuolten edut vaikuttaa kaikin tavoin kannatettavalta. Direktiiviehdotuksen 3 artiklan 2 kohtaan sisältyvä asianosaisten yhteisen asuinpaikan yleissääntö on tarkoituksenmukainen, ja sen avulla vältetään tarpeeton turvautuminen vieraisiin oikeusjärjestelmiin. Artiklan 3 kohtaan sisältyy tarkoituksenmukainen yleinen tasapainottava sääntö, joka vastaa tarkoitukseltaan Rooman yleissopimuksen 4 artiklan 5 kohdan toista virkettä. Laintulkinnassa on kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen, että yksittäistapauksissa sovellettavan poikkeussäännöksen avulla jäsenvaltioissa, joissa on tähän mennessä noudatettu tekopaikan sääntöä, ei tehdä tyhjäksi yhteisön lainsäätäjän tavoittelemaa periaatteellista uudelleensuuntausta.

| 5.2 | Tuotevastuuriitoihin sovelletaan asetuksen (4 artiklan) mukaan vahingonkärsijän asuinpaikan lakia. Valittu sääntö on nähtävä ennen kaikkea kompromissiratkaisuna 6.1.2003 järjestettyä, komission ehdotusta koskevaa kuulemista edeltäviin, osaksi kiivaisiin vastakkainasetteluihin. Muut mahdolliset ja pohditut kriteerit eivät vaikuta kovinkaan käyttökelpoisilta: hankintapaikka esimerkiksi voisi olla täysin sattumanvarainen ja tietyissä tilanteissa hyvin vaikeasti määritettävä oikeuspaikka (Internet-ostokset). Vahingon ilmenemispaikka voi olla tuotevastuutapauksissa yhtä sattumanvarainen (esimerkiksi kun vahinko tapahtuu tuotteen hankkineen henkilön ollessa matkoilla). Tuotteen valmistuspaikkakaan ei olisi tarkoituksenmukainen kriteeri, koska sillä voi olla globalisaation vuoksi varsin vähäiset yhteydet tapauksen tosiseikkoihin. Nyt valitun kriteerin avulla sen sijaan asetetaan etusijalle vahingon kärsineen osapuolen suojeltavat edut. Valinta on sitäkin perustellumpi, kun komission 1.1.2003 toteuttamassa kuulemisessa myös pääasiallisten osallisten eli teollisuuden ja vakuutussektorin edustajat valtaosin puolsivat sitä myönnytyksenä kuluttajien edustajille. Yleissäännön soveltamisen rajoittamisella (liikkeeseen laskeminen ilman suostumusta) otetaan riittävästi huomioon teollisuuden oikeutetut edut, minkä sen edustajat myös myönsivät kuulemisessa. |
| --- | --- |

5.2

Tuotevastuuriitoihin sovelletaan asetuksen (4 artiklan) mukaan vahingonkärsijän asuinpaikan lakia. Valittu sääntö on nähtävä ennen kaikkea kompromissiratkaisuna 6.1.2003 järjestettyä, komission ehdotusta koskevaa kuulemista edeltäviin, osaksi kiivaisiin vastakkainasetteluihin. Muut mahdolliset ja pohditut kriteerit eivät vaikuta kovinkaan käyttökelpoisilta: hankintapaikka esimerkiksi voisi olla täysin sattumanvarainen ja tietyissä tilanteissa hyvin vaikeasti määritettävä oikeuspaikka (Internet-ostokset). Vahingon ilmenemispaikka voi olla tuotevastuutapauksissa yhtä sattumanvarainen (esimerkiksi kun vahinko tapahtuu tuotteen hankkineen henkilön ollessa matkoilla). Tuotteen valmistuspaikkakaan ei olisi tarkoituksenmukainen kriteeri, koska sillä voi olla globalisaation vuoksi varsin vähäiset yhteydet tapauksen tosiseikkoihin. Nyt valitun kriteerin avulla sen sijaan asetetaan etusijalle vahingon kärsineen osapuolen suojeltavat edut. Valinta on sitäkin perustellumpi, kun komission 1.1.2003 toteuttamassa kuulemisessa myös pääasiallisten osallisten eli teollisuuden ja vakuutussektorin edustajat valtaosin puolsivat sitä myönnytyksenä kuluttajien edustajille. Yleissäännön soveltamisen rajoittamisella (liikkeeseen laskeminen ilman suostumusta) otetaan riittävästi huomioon teollisuuden oikeutetut edut, minkä sen edustajat myös myönsivät kuulemisessa.

| 5.3 | Asetukseen sisältyvä vilpillistä kilpailua koskeva sääntö (5 artikla) kuvastaa vakiintunutta oikeuspaikan määräytymistä tällä alalla eli sääntöä, jonka mukaan sovelletaan sen valtion lakia, jossa välittömät ja ilmeisen haitalliset vaikutukset kilpailuun ilmenevät (kilpailuun kohdistuvien todellisten haitallisten vaikutusten ilmenemispaikka). Sääntö edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia kilpailussa, sillä sen mukaan koti- ja ulkomaisia kilpailijoilta kohdellaan yhdenvertaisesti soveltamalla molempiin samoja sääntöjä. Sama kysymys on kuitenkin ratkaistu eri tavoin sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiiviehdotuksen (14) 4 artiklan 1 kohdassa, jossa säädetään sijoittautumispaikan periaatteesta. Vaikka kyseisten säädösten perusteluissa ei käsitellä tätä eroa, yhteisön oikeuden ja sisämarkkinoiden yleisten periaatteiden soveltamisessa ilmenevä ristiriita voidaan ratkaista seuraavasti: asetuksen 5 artiklassa säädetään yhteisön soveltamasta oikeudesta sen suhteissa unionin ulkopuolisiin maihin (tai aloilla, joita direktiivi ei koske) ja direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden välisistä suhteista sisämarkkinoilla. Mikäli tämä on komission tavoite, sen kannattaisi mainita se selvästi kummankin säädöksen perusteluissa. Näin ei kuitenkaan ratkaista sitä ongelmaa, että mikäli toinen kilpailijoista on EU-valtiosta ja toinen unionin ulkopuolisesta valtiosta, EU-maassa sovelletaan samoja sääntöjä, kun taas tapauksessa, jossa kilpailijat ovat eri EU-maista, saatetaan soveltaa eri sääntöjä (jälkimmäisessä tilanteessa on tosin kysymys materiaalisen kilpailuoikeuden harmonisoinnin asteesta direktiivissä). 5 artiklan 1 kohtaan sisältyvä yleissäännön rajoittaminen kohdistuu tilanteisiin, jotka jäävät todennäköisesti käytännössä harvinaisiksi. Kyse on tilanteista, joissa vilpillinen kilpailu ei vaikuta yleisesti, vaan ainoastaan yhden kilpailijan etuihin. Tällä voidaan perustella vahinkoa aiheuttavan toiminnan kuuluminen yleissäännön soveltamisen piiriin.
  Komitea kehottaa harkitsemaan säännöksen otsikon muuttamista kuulumaan seuraavasti: ”Kilpailu ja sopimattomat kaupan käytännöt”. Näin voitaisiin ilmaista selvemmin se, että sääntö kattaa kaikki kilpailurikkomukset. |
| --- | --- |

5.3

Asetukseen sisältyvä vilpillistä kilpailua koskeva sääntö (5 artikla) kuvastaa vakiintunutta oikeuspaikan määräytymistä tällä alalla eli sääntöä, jonka mukaan sovelletaan sen valtion lakia, jossa välittömät ja ilmeisen haitalliset vaikutukset kilpailuun ilmenevät (kilpailuun kohdistuvien todellisten haitallisten vaikutusten ilmenemispaikka). Sääntö edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia kilpailussa, sillä sen mukaan koti- ja ulkomaisia kilpailijoilta kohdellaan yhdenvertaisesti soveltamalla molempiin samoja sääntöjä. Sama kysymys on kuitenkin ratkaistu eri tavoin sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiiviehdotuksen (14) 4 artiklan 1 kohdassa, jossa säädetään sijoittautumispaikan periaatteesta. Vaikka kyseisten säädösten perusteluissa ei käsitellä tätä eroa, yhteisön oikeuden ja sisämarkkinoiden yleisten periaatteiden soveltamisessa ilmenevä ristiriita voidaan ratkaista seuraavasti: asetuksen 5 artiklassa säädetään yhteisön soveltamasta oikeudesta sen suhteissa unionin ulkopuolisiin maihin (tai aloilla, joita direktiivi ei koske) ja direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden välisistä suhteista sisämarkkinoilla. Mikäli tämä on komission tavoite, sen kannattaisi mainita se selvästi kummankin säädöksen perusteluissa. Näin ei kuitenkaan ratkaista sitä ongelmaa, että mikäli toinen kilpailijoista on EU-valtiosta ja toinen unionin ulkopuolisesta valtiosta, EU-maassa sovelletaan samoja sääntöjä, kun taas tapauksessa, jossa kilpailijat ovat eri EU-maista, saatetaan soveltaa eri sääntöjä (jälkimmäisessä tilanteessa on tosin kysymys materiaalisen kilpailuoikeuden harmonisoinnin asteesta direktiivissä). 5 artiklan 1 kohtaan sisältyvä yleissäännön rajoittaminen kohdistuu tilanteisiin, jotka jäävät todennäköisesti käytännössä harvinaisiksi. Kyse on tilanteista, joissa vilpillinen kilpailu ei vaikuta yleisesti, vaan ainoastaan yhden kilpailijan etuihin. Tällä voidaan perustella vahinkoa aiheuttavan toiminnan kuuluminen yleissäännön soveltamisen piiriin.

Komitea kehottaa harkitsemaan säännöksen otsikon muuttamista kuulumaan seuraavasti: ”Kilpailu ja sopimattomat kaupan käytännöt”. Näin voitaisiin ilmaista selvemmin se, että sääntö kattaa kaikki kilpailurikkomukset.

| 5.4 | Aluksi voi tuntua oudolta, että sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevia lainvalintasääntöjä määrittävässä säädöksessä on yksityisyyden tai henkilöllisyyteen liittyvien oikeuksien loukkaamista koskevia sääntöjä (6 artikla), sillä useissa oikeusjärjestyksissä kysymys kuuluu perinteisesti henkilöoikeuteen. Uusi lähestymistapa on kuitenkin viime aikoina voittanut alaa useissa jäsenvaltioissa, ja kysymystä käsitellään nykyään vahinkoa aiheuttavan toiminnan yhteydessä. Näin ollen on perusteltua käsitellä kysymystä tässä yhteydessä. Kysymys liittyy kuitenkin kiistämättä myös 5 ja 8 artiklassa käsiteltyihin seikkoihin. 6 artiklan 1 kohtaan sisältyvä sääntö on kannatettava. Sama pätee 2 kohtaan sisältyvään vastineoikeutta koskevaan sääntöön. Komitea kehottaa pohtimaan, eikö 22 artiklaan kirjattu poikkeussääntö lex fori -säännön hyväksi ole tässä tilanteessa kuitenkin tarpeeton. |
| --- | --- |

5.4

Aluksi voi tuntua oudolta, että sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevia lainvalintasääntöjä määrittävässä säädöksessä on yksityisyyden tai henkilöllisyyteen liittyvien oikeuksien loukkaamista koskevia sääntöjä (6 artikla), sillä useissa oikeusjärjestyksissä kysymys kuuluu perinteisesti henkilöoikeuteen. Uusi lähestymistapa on kuitenkin viime aikoina voittanut alaa useissa jäsenvaltioissa, ja kysymystä käsitellään nykyään vahinkoa aiheuttavan toiminnan yhteydessä. Näin ollen on perusteltua käsitellä kysymystä tässä yhteydessä. Kysymys liittyy kuitenkin kiistämättä myös 5 ja 8 artiklassa käsiteltyihin seikkoihin. 6 artiklan 1 kohtaan sisältyvä sääntö on kannatettava. Sama pätee 2 kohtaan sisältyvään vastineoikeutta koskevaan sääntöön. Komitea kehottaa pohtimaan, eikö 22 artiklaan kirjattu poikkeussääntö lex fori -säännön hyväksi ole tässä tilanteessa kuitenkin tarpeeton.

| 5.5 | Ympäristövahinkoja (7 artikla) koskeva perussääntö vastaa yleistä deliktivastuun sääntöä 3 artiklan mukaisesti. Vahingonkärsijälle jätetään kuitenkin mahdollisuus valita oikeuspaikaksi se valtio, jossa vahingon aiheuttanut teko on tapahtunut (mikä saattaa olla hänen kannaltaan edullisempi vaihtoehto). On selvää, että kun yhteisön lainsäätäjä tekee poikkeuksen pääsääntöön antamalla vahingonkärsijälle valinnanvapauden, se pyrkii lainvalintasääntöjen muodossa tavoitteeseen, joka ei oikeastaan kuuluu lainvalintasääntöihin. Lainsäätäjä nimittäin uhkaa potentiaalista ympäristönpilaajaa ankaramman aineellisen oikeuden valitsemisella yleisestävästi ja pyrkii edistämään erityisen vakavaa suhtautumista ympäristönsuojeluun. Tämä näkökohta tulee selväksi myös 7 artiklan perusteluissa. |
| --- | --- |

5.5

Ympäristövahinkoja (7 artikla) koskeva perussääntö vastaa yleistä deliktivastuun sääntöä 3 artiklan mukaisesti. Vahingonkärsijälle jätetään kuitenkin mahdollisuus valita oikeuspaikaksi se valtio, jossa vahingon aiheuttanut teko on tapahtunut (mikä saattaa olla hänen kannaltaan edullisempi vaihtoehto). On selvää, että kun yhteisön lainsäätäjä tekee poikkeuksen pääsääntöön antamalla vahingonkärsijälle valinnanvapauden, se pyrkii lainvalintasääntöjen muodossa tavoitteeseen, joka ei oikeastaan kuuluu lainvalintasääntöihin. Lainsäätäjä nimittäin uhkaa potentiaalista ympäristönpilaajaa ankaramman aineellisen oikeuden valitsemisella yleisestävästi ja pyrkii edistämään erityisen vakavaa suhtautumista ympäristönsuojeluun. Tämä näkökohta tulee selväksi myös 7 artiklan perusteluissa.

| 5.6 | Teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaamista koskeva periaate (8 artikla) vastaa tällä alalla yleisesti tunnustettua sääntöä, jonka mukaan tulisi soveltaa sen paikan oikeutta, missä suojaa haetaan. Sen ansiosta EU:n ja unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia kohdellaan yhdenvertaisesti tietyn jäsenvaltion alueella. Tilannetta, jossa ulkomaalaisen henkinen omaisuus saisi heikompaa tai parempaa suojaa kuin EU:n kansalaisen henkisen työn tulokset, olisi vaikea perustella. 8 artiklan 2 kohdassa todetaan itsestään selvä asia. |
| --- | --- |

5.6

Teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaamista koskeva periaate (8 artikla) vastaa tällä alalla yleisesti tunnustettua sääntöä, jonka mukaan tulisi soveltaa sen paikan oikeutta, missä suojaa haetaan. Sen ansiosta EU:n ja unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia kohdellaan yhdenvertaisesti tietyn jäsenvaltion alueella. Tilannetta, jossa ulkomaalaisen henkinen omaisuus saisi heikompaa tai parempaa suojaa kuin EU:n kansalaisen henkisen työn tulokset, olisi vaikea perustella. 8 artiklan 2 kohdassa todetaan itsestään selvä asia.

6   Muusta kuin vahingon aiheuttaneesta teosta johtuviin sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavat säännöt

| 6.1 | Vahingon aiheuttanutta tekoa koskeva lainsäädäntö, jota käsitellään asetuksen II luvun 1 jaksossa, on sopimuksenulkoisten velvoitteiden ydin. On kuitenkin syytä säännellä myös perusteetonta etua ja asiainhuoltoa. Sen lisäksi jäsenvaltioissa tunnetaan muita, määrältään ja laajuudeltaan vaihtelevia sopimuksenulkoisia velvoitteita, joita voidaan säännellä yleislausekkeen avulla, kuten lainsäätäjä 9 artiklan 1 kohdassa perustellusti tekee. |
| --- | --- |

6.1

Vahingon aiheuttanutta tekoa koskeva lainsäädäntö, jota käsitellään asetuksen II luvun 1 jaksossa, on sopimuksenulkoisten velvoitteiden ydin. On kuitenkin syytä säännellä myös perusteetonta etua ja asiainhuoltoa. Sen lisäksi jäsenvaltioissa tunnetaan muita, määrältään ja laajuudeltaan vaihtelevia sopimuksenulkoisia velvoitteita, joita voidaan säännellä yleislausekkeen avulla, kuten lainsäätäjä 9 artiklan 1 kohdassa perustellusti tekee.

| 6.2 | Mikäli sopimuksenulkoinen velvoite perustuu jo olemassa olevaan osapuolten väliseen oikeussuhteeseen (sopimukset mukaan luettuina), on itsestään selvää, että siihen sovelletaan samaa lakia kuin jo olemassa olevaan oikeussuhteeseen (täydentävä lainvalinta). Asetuksessa nimenomaisesti mainittavien sopimusten osalta on kuitenkin otettava huomioon Rooman yleissopimus, jossa määrätään erikseen soveltamisalasta. 9 artiklan 1 kohdan sanamuoto on kuitenkin niin joustava, että sitä voidaan soveltaa yhdessä Rooman yleissopimuksen kanssa ilman ristiriitoja. 9 artiklan 2 kohdan säännös vastaa sisällöltään asetuksen 3 artiklan 2 kohtaa, ja on samoista syistä perusteltu. |
| --- | --- |

6.2

Mikäli sopimuksenulkoinen velvoite perustuu jo olemassa olevaan osapuolten väliseen oikeussuhteeseen (sopimukset mukaan luettuina), on itsestään selvää, että siihen sovelletaan samaa lakia kuin jo olemassa olevaan oikeussuhteeseen (täydentävä lainvalinta). Asetuksessa nimenomaisesti mainittavien sopimusten osalta on kuitenkin otettava huomioon Rooman yleissopimus, jossa määrätään erikseen soveltamisalasta. 9 artiklan 1 kohdan sanamuoto on kuitenkin niin joustava, että sitä voidaan soveltaa yhdessä Rooman yleissopimuksen kanssa ilman ristiriitoja. 9 artiklan 2 kohdan säännös vastaa sisällöltään asetuksen 3 artiklan 2 kohtaa, ja on samoista syistä perusteltu.

| 6.3 | Perusteetonta etua koskevan säännön mukaan sovelletaan sen valtion lakia, jossa perusteeton etu syntyi (9 artiklan 3 kohta). Se vastaa useimmissa jäsenvaltioissa tunnustettuja periaatteita. Mikäli perusteeton etu johtuu (pätemättömästä) sopimuksesta, 9 artiklan logiikan mukaan tulee kuitenkin soveltaa sen 1 kohtaa. (15) Tämä olisi syytä ilmaista asetuksessa nykyistä selvemmin, jotta asiaan vähiten perehtyneilläkin lainkäyttäjillä olisi alusta alkaen täysin selvä käsitys asiasta. Mallina voisi olla Saksan liittotasavallan siviililakikirjan 38 §:n 1 ja 3 momentti, joissa noudatetaan samaa periaatetta. Seikkaa selostaneen komission edustajan näkemysten mukaan tätä kriteeriä tulee soveltaa vain silloin, kun ei voida soveltaa 9 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla täydentävää lainvalintasääntöä. Komitean näkemyksen mukaan tämä tulisi ilmaista paljon selvemmin väärinkäsitysten välttämiseksi lainkäyttäjien keskuudessa. |
| --- | --- |

6.3

Perusteetonta etua koskevan säännön mukaan sovelletaan sen valtion lakia, jossa perusteeton etu syntyi (9 artiklan 3 kohta). Se vastaa useimmissa jäsenvaltioissa tunnustettuja periaatteita. Mikäli perusteeton etu johtuu (pätemättömästä) sopimuksesta, 9 artiklan logiikan mukaan tulee kuitenkin soveltaa sen 1 kohtaa. (15) Tämä olisi syytä ilmaista asetuksessa nykyistä selvemmin, jotta asiaan vähiten perehtyneilläkin lainkäyttäjillä olisi alusta alkaen täysin selvä käsitys asiasta. Mallina voisi olla Saksan liittotasavallan siviililakikirjan 38 §:n 1 ja 3 momentti, joissa noudatetaan samaa periaatetta. Seikkaa selostaneen komission edustajan näkemysten mukaan tätä kriteeriä tulee soveltaa vain silloin, kun ei voida soveltaa 9 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla täydentävää lainvalintasääntöä. Komitean näkemyksen mukaan tämä tulisi ilmaista paljon selvemmin väärinkäsitysten välttämiseksi lainkäyttäjien keskuudessa.

| 6.4 | Asiainhuollosta johtuvaan velvollisuuteen sovelletaan sen valtion lakia, jossa päämiehen asuinpaikka oli asiainhuollon tapahtuessa (paitsi 9 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä mainituissa tapauksissa). Tällä säännöksellä päämies asetetaan etusijalle lainvalintasäännöissä. Mikäli kriteerinä olisi asiainhoitajan asuinpaikka, hänelle annettaisiin etusija. On kuitenkin vielä se mahdollisuus — jota lainsäätäjä ei ilmeisesti ole harkinnut — että lainvalintasäännöt olisivat neutraaleja siten, että sovellettaisiin sen paikan lakia, jossa tehtävä suoritetaan. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan, olisiko tällainen ratkaisu tarkoituksenmukaisin. Se olisi perusteltua erityisesti siksi, että lainsäätäjä on jo 9 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä omaksunut tällaisen lähestymistavan. Komission edustajan näkemyksen mukaan tätä kriteeriä tulee soveltaa vain silloin, kun ei voida soveltaa 9 artiklan 1 tai 2 kohdan täydentävää lainvalintasääntöä. Komitean näkemyksen mukaan tämä tulisi ilmaista huomattavasti selvemmin väärinkäsitysten välttämiseksi lainkäyttäjien keskuudessa. |
| --- | --- |

6.4

Asiainhuollosta johtuvaan velvollisuuteen sovelletaan sen valtion lakia, jossa päämiehen asuinpaikka oli asiainhuollon tapahtuessa (paitsi 9 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä mainituissa tapauksissa). Tällä säännöksellä päämies asetetaan etusijalle lainvalintasäännöissä. Mikäli kriteerinä olisi asiainhoitajan asuinpaikka, hänelle annettaisiin etusija. On kuitenkin vielä se mahdollisuus — jota lainsäätäjä ei ilmeisesti ole harkinnut — että lainvalintasäännöt olisivat neutraaleja siten, että sovellettaisiin sen paikan lakia, jossa tehtävä suoritetaan. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan, olisiko tällainen ratkaisu tarkoituksenmukaisin. Se olisi perusteltua erityisesti siksi, että lainsäätäjä on jo 9 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä omaksunut tällaisen lähestymistavan. Komission edustajan näkemyksen mukaan tätä kriteeriä tulee soveltaa vain silloin, kun ei voida soveltaa 9 artiklan 1 tai 2 kohdan täydentävää lainvalintasääntöä. Komitean näkemyksen mukaan tämä tulisi ilmaista huomattavasti selvemmin väärinkäsitysten välttämiseksi lainkäyttäjien keskuudessa.

| 6.5 | 9 artiklan 5 kohdan poikkeussäännös, jonka mukaan tietyissä tapauksissa sovelletaan sen valtion lakia, johon velvoite läheisimmin liittyy, vastaa asetuksen 3 artiklan 3 kohtaa, ja sillä on samat perustelut. Voidaan kuitenkin kysyä, eikö tästä olisi johdettavissa pääperiaate, jota voitaisiin soveltaa asetuksen kaikkiin säännöksiin, myös 4—8 artiklassa oleviin, vaikka sitä ei ole vielä määrä soveltaa niihin. Komission tulisi harkita tätä ja kirjata 3 jaksoon vastaava säännös, mikäli se katsoo sen tarpeelliseksi. Siinä tapauksessa 3 artiklan 3 kohta ja 9 artiklan 5 kohta tulisi poistaa. |
| --- | --- |

6.5

9 artiklan 5 kohdan poikkeussäännös, jonka mukaan tietyissä tapauksissa sovelletaan sen valtion lakia, johon velvoite läheisimmin liittyy, vastaa asetuksen 3 artiklan 3 kohtaa, ja sillä on samat perustelut. Voidaan kuitenkin kysyä, eikö tästä olisi johdettavissa pääperiaate, jota voitaisiin soveltaa asetuksen kaikkiin säännöksiin, myös 4—8 artiklassa oleviin, vaikka sitä ei ole vielä määrä soveltaa niihin. Komission tulisi harkita tätä ja kirjata 3 jaksoon vastaava säännös, mikäli se katsoo sen tarpeelliseksi. Siinä tapauksessa 3 artiklan 3 kohta ja 9 artiklan 5 kohta tulisi poistaa.

| 6.6 | 9 artiklan 6 kohta on komitean näkemyksen mukaan tarpeeton, sillä 8 artiklan erityissäännöksellä on jo samat vaikutukset. Tosin säännöksen säilyttämisestä ei ole haittaakaan. |
| --- | --- |

6.6

9 artiklan 6 kohta on komitean näkemyksen mukaan tarpeeton, sillä 8 artiklan erityissäännöksellä on jo samat vaikutukset. Tosin säännöksen säilyttämisestä ei ole haittaakaan.

7   Vahingon aiheuttaneesta teosta ja muusta kuin vahingon aiheuttaneesta teosta johtuviin sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavat yhteiset säännöt

| 7.1 | II luvun 3 jakson otsikko on tarpeettoman monimutkainen ja vaikeaselkoinen. Komitea suosittaa seuraamaan tältä osin Rooman yleissopimuksen esimerkkiä ja otsikoimaan jakson ”yhteisiksi säännöiksi”. |
| --- | --- |

7.1

II luvun 3 jakson otsikko on tarpeettoman monimutkainen ja vaikeaselkoinen. Komitea suosittaa seuraamaan tältä osin Rooman yleissopimuksen esimerkkiä ja otsikoimaan jakson ”yhteisiksi säännöiksi”.

| 7.2 | Asetuksessa myönnetään sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevan oikeudenkäynnin osapuolille mahdollisuus sopia riita-asian syntymisen jälkeen siitä, mitä lakia sovelletaan (10 artikla). Näin asetuksessa seurataan edistyksellistä suuntausta, joka on omaksuttu esimerkiksi Saksan liittotasavallan siviililakikirjan 42 §:ssä tai Alankomaiden kansainvälistä yksityisoikeutta koskevan lain 6 §:ssä. Komitea on tähän tyytyväinen. 10 artiklan 2 ja 3 kohtaan sisältyvä säännösten syrjäyttämiskielto tietyissä tilanteissa on yleisesti tunnustettu normi, jonka tarkoituksena on välttää se, että osapuolet voisivat kiertää lakia. Sen vuoksi sitä tuskin kritisoidaan, vaikka se vaikeuttaakin lainsoveltamista käytännössä. |
| --- | --- |

7.2

Asetuksessa myönnetään sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevan oikeudenkäynnin osapuolille mahdollisuus sopia riita-asian syntymisen jälkeen siitä, mitä lakia sovelletaan (10 artikla). Näin asetuksessa seurataan edistyksellistä suuntausta, joka on omaksuttu esimerkiksi Saksan liittotasavallan siviililakikirjan 42 §:ssä tai Alankomaiden kansainvälistä yksityisoikeutta koskevan lain 6 §:ssä. Komitea on tähän tyytyväinen. 10 artiklan 2 ja 3 kohtaan sisältyvä säännösten syrjäyttämiskielto tietyissä tilanteissa on yleisesti tunnustettu normi, jonka tarkoituksena on välttää se, että osapuolet voisivat kiertää lakia. Sen vuoksi sitä tuskin kritisoidaan, vaikka se vaikeuttaakin lainsoveltamista käytännössä.

| 7.3 | Määrittämällä asetuksen 3—10 artiklan soveltamisalan lainsäätäjä käyttää mallina Rooman yleissopimuksen 10 artiklaa sitä vastaavasti mukauttaen. Säännökset on laadittu hyvin yksityiskohtaisiksi, mikä osoittaa komission kiitettävän pyrkimyksen saavuttaa oikeusvarmuuden korkea taso. |
| --- | --- |

7.3

Määrittämällä asetuksen 3—10 artiklan soveltamisalan lainsäätäjä käyttää mallina Rooman yleissopimuksen 10 artiklaa sitä vastaavasti mukauttaen. Säännökset on laadittu hyvin yksityiskohtaisiksi, mikä osoittaa komission kiitettävän pyrkimyksen saavuttaa oikeusvarmuuden korkea taso.

| 7.4 | Tosin asetuksen 11 artiklan d kohdan sääntö vaikuttaa ongelmalliselta sen vuoksi, että yleisesti tunnustettujen periaatteiden mukaan prosessioikeudellisiin toimiin sovelletaan lex fori -sääntöä. Yhteisön lainsäätäjän ei tulisi puuttua tähän. Prosesseihin liittyviin toimiin aineellisoikeudellisten vaateiden toteuttamiseksi ja (ennalta ehkäiseväksi) turvaamiseksi tulisi lähtökohtaisesti soveltaa toimivaltaisessa tuomioistuimessa sovellettavaa lainsäädäntöä. Asetuksen 3—10 artiklan mukaan tulisi määräytyä vain vaateen (aineellisoikeudellinen) käsittely. Perusteluissa viitataan siihen, että lainsäätäjä on tarkoittanut tätä. Tilanteissa, joissa aineellisoikeudellinen vaade ja sen toteuttamisen prosessuaaliset keinot ovat niin läheisesti toisiinsa nivoutuneita, ettei niitä enää voi erottaa toisistaan, on perusteltua tehdä poikkeus lex fori -sääntöön ja noudattaa lex causae -sääntöä. |
| --- | --- |

7.4

Tosin asetuksen 11 artiklan d kohdan sääntö vaikuttaa ongelmalliselta sen vuoksi, että yleisesti tunnustettujen periaatteiden mukaan prosessioikeudellisiin toimiin sovelletaan lex fori -sääntöä. Yhteisön lainsäätäjän ei tulisi puuttua tähän. Prosesseihin liittyviin toimiin aineellisoikeudellisten vaateiden toteuttamiseksi ja (ennalta ehkäiseväksi) turvaamiseksi tulisi lähtökohtaisesti soveltaa toimivaltaisessa tuomioistuimessa sovellettavaa lainsäädäntöä. Asetuksen 3—10 artiklan mukaan tulisi määräytyä vain vaateen (aineellisoikeudellinen) käsittely. Perusteluissa viitataan siihen, että lainsäätäjä on tarkoittanut tätä. Tilanteissa, joissa aineellisoikeudellinen vaade ja sen toteuttamisen prosessuaaliset keinot ovat niin läheisesti toisiinsa nivoutuneita, ettei niitä enää voi erottaa toisistaan, on perusteltua tehdä poikkeus lex fori -sääntöön ja noudattaa lex causae -sääntöä.

| 7.5 | 12 artikla, joka koskee kansainvälisesti pakottavia säännöksiä, perustuu (vastaavin osin) Rooman yleissopimuksen 7 artiklaan ja vastaa näin ollen yleisesti tunnustettua lainvalintasääntökäytäntöä. Otsikointi poikkeaa Rooman yleissopimuksesta, mutta vastaa vuodesta 1980 kehitettyä alan käsitteistöä. |
| --- | --- |

7.5

12 artikla, joka koskee kansainvälisesti pakottavia säännöksiä, perustuu (vastaavin osin) Rooman yleissopimuksen 7 artiklaan ja vastaa näin ollen yleisesti tunnustettua lainvalintasääntökäytäntöä. Otsikointi poikkeaa Rooman yleissopimuksesta, mutta vastaa vuodesta 1980 kehitettyä alan käsitteistöä.

| 7.6 | 13 artiklassa määritetään yleisten turvallisuussääntöjen automaattisen sovellettavuuden edellytykset, mikä on lähtökohtaisesti perusteltua. Komitean näkemyksen mukaan tulisi kuitenkin soveltaa niitä sääntöjä, jotka olivat voimassa tekopaikassa, sillä vahingonaiheuttajan voidaan edellyttää noudattavan niitä. Tieliikenneonnettomuuksien käsittelyn oikeuspaikkaa koskevan Haagin yleissopimuksen 7 artiklan määräykset tulee lisäksi (perusteluosan sivulla 26 olevien toteamusten vastaisesti) ymmärtää tällä tavoin, sillä niissä kriteeriksi on valittu onnettomuuspaikalla voimassa olevat säännöt. Myös komission edustaja esitti asiaa tiedusteltaessa tämän suuntaisen tulkinnan. Komitean mielestä tämä ei kuitenkaan käy ainakaan kaikista kielitoisinnoista riittävän selvästi ilmi. Komitea kehottaa sen vuoksi komissiota toteamaan yksiselitteisesti 13 artiklassa, että tekopaikalla tekohetkellä voimassa olleita turvallisuussääntöjä tulee soveltaa. |
| --- | --- |

7.6

13 artiklassa määritetään yleisten turvallisuussääntöjen automaattisen sovellettavuuden edellytykset, mikä on lähtökohtaisesti perusteltua. Komitean näkemyksen mukaan tulisi kuitenkin soveltaa niitä sääntöjä, jotka olivat voimassa tekopaikassa, sillä vahingonaiheuttajan voidaan edellyttää noudattavan niitä. Tieliikenneonnettomuuksien käsittelyn oikeuspaikkaa koskevan Haagin yleissopimuksen 7 artiklan määräykset tulee lisäksi (perusteluosan sivulla 26 olevien toteamusten vastaisesti) ymmärtää tällä tavoin, sillä niissä kriteeriksi on valittu onnettomuuspaikalla voimassa olevat säännöt. Myös komission edustaja esitti asiaa tiedusteltaessa tämän suuntaisen tulkinnan. Komitean mielestä tämä ei kuitenkaan käy ainakaan kaikista kielitoisinnoista riittävän selvästi ilmi. Komitea kehottaa sen vuoksi komissiota toteamaan yksiselitteisesti 13 artiklassa, että tekopaikalla tekohetkellä voimassa olleita turvallisuussääntöjä tulee soveltaa.

| 7.7 | Vakuutuksenantajaan kohdistuvan korvausvaatimuksen välitön toteuttaminen on itsestään selvää ja tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen 11 artiklan 2 kohdan prosessuaalisen säännön aineellisoikeudellinen vastine. |
| --- | --- |

7.7

Vakuutuksenantajaan kohdistuvan korvausvaatimuksen välitön toteuttaminen on itsestään selvää ja tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen 11 artiklan 2 kohdan prosessuaalisen säännön aineellisoikeudellinen vastine.

| 7.8 | Saatavan siirtymistä koskeva sääntö (15 artikla) vastaa Rooman yleissopimuksen 13 artiklaa ja on ongelmaton. Komission täytyy huolehtia siitä, että yhteensopivuus säilytetään myös silloin, kun Rooman yleissopimus muutetaan yhteisön asetukseksi (Rooma I -asetukseksi). Sama koskee 17 artiklaa (todistelu), joka vastaa Rooman yleissopimuksen 14 artiklaa. 16 artiklassa on mukautettu onnistuneesti Rooman yleissopimuksen 9 artiklan 4 kohtaa, sillä yleissopimuksen aihepiiri ei ole sama ja voi näin ollen toimia vain mallina. |
| --- | --- |

7.8

Saatavan siirtymistä koskeva sääntö (15 artikla) vastaa Rooman yleissopimuksen 13 artiklaa ja on ongelmaton. Komission täytyy huolehtia siitä, että yhteensopivuus säilytetään myös silloin, kun Rooman yleissopimus muutetaan yhteisön asetukseksi (Rooma I -asetukseksi). Sama koskee 17 artiklaa (todistelu), joka vastaa Rooman yleissopimuksen 14 artiklaa. 16 artiklassa on mukautettu onnistuneesti Rooman yleissopimuksen 9 artiklan 4 kohtaa, sillä yleissopimuksen aihepiiri ei ole sama ja voi näin ollen toimia vain mallina.

8   Muita säännöksiä / loppusäännökset

| 8.1 | Asetuksen III ja IV luvussa käsiteltävät kysymykset ovat pääosin ongelmattomia, koska ne ovat yleistä lainvalintakäytäntöä vastaavia teknisiä sääntöjä, joita ei tarvitse kommentoida yksityiskohtaisesti. Tämä koskee erityisesti 20 artiklaa (takaisin- ja edelleenviittauksen poissulkeminen), joka vastaa Rooman yleissopimuksen 15 artiklaa, 21 artiklaa (valtion eri alueiden oikeussäännöt), joka vastaa Rooman yleissopimuksen 19 artiklaa, 22 artiklaa (oikeuspaikan oikeusjärjestyksen perusteet), joka vastaa Rooman yleissopimuksen 16 artiklaa sekä 25 artiklaa (suhde voimassa oleviin kansainvälisiin yleissopimuksiin), joka vastaa Rooman yleissopimuksen 21 artiklaa. |
| --- | --- |

8.1

Asetuksen III ja IV luvussa käsiteltävät kysymykset ovat pääosin ongelmattomia, koska ne ovat yleistä lainvalintakäytäntöä vastaavia teknisiä sääntöjä, joita ei tarvitse kommentoida yksityiskohtaisesti. Tämä koskee erityisesti 20 artiklaa (takaisin- ja edelleenviittauksen poissulkeminen), joka vastaa Rooman yleissopimuksen 15 artiklaa, 21 artiklaa (valtion eri alueiden oikeussäännöt), joka vastaa Rooman yleissopimuksen 19 artiklaa, 22 artiklaa (oikeuspaikan oikeusjärjestyksen perusteet), joka vastaa Rooman yleissopimuksen 16 artiklaa sekä 25 artiklaa (suhde voimassa oleviin kansainvälisiin yleissopimuksiin), joka vastaa Rooman yleissopimuksen 21 artiklaa.

| 8.2 | Asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi sen 18 artiklassa rinnastetaan valtion alueeseen tietyt alueet, jotka eivät kuulu suoranaisesti minkään valtion alueellisen suvereenisuuden piiriin. Näin vältetään epätoivotut lainsäädännön aukot ja sattumanvarainen lainvalinta. Komitea on tähän tyytyväinen. |
| --- | --- |

8.2

Asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi sen 18 artiklassa rinnastetaan valtion alueeseen tietyt alueet, jotka eivät kuulu suoranaisesti minkään valtion alueellisen suvereenisuuden piiriin. Näin vältetään epätoivotut lainsäädännön aukot ja sattumanvarainen lainvalinta. Komitea on tähän tyytyväinen.

| 8.3 | Henkilön asuinpaikalla on nykyään kansainvälisessä yksityisoikeudessa ja sen vuoksi myös Rooma II -asetuksessa keskeinen merkitys sovellettavan lain määräytymisessä. Luonnollisen henkilön asuinpaikan määrittäminen on yleensä ongelmatonta, mutta oikeushenkilöiden kotipaikka voi olla epäselvä. Asetuksessa ratkaistaan ongelma tarkoituksenmukaisella tavalla: ratkaiseva on pääasiallinen kotipaikka. Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen 60 artiklaa vastaava sääntö ei olisi tarkoituksenmukainen, sillä kyseisen asetuksen mukaan lainvalinta määräytyy yleisesti kotipaikan eikä asuinpaikan mukaan, ja lisäksi siinä omaksuttu kolmen vaihtoehdon ratkaisu olisi heikentänyt oikeusvarmuutta. |
| --- | --- |

8.3

Henkilön asuinpaikalla on nykyään kansainvälisessä yksityisoikeudessa ja sen vuoksi myös Rooma II -asetuksessa keskeinen merkitys sovellettavan lain määräytymisessä. Luonnollisen henkilön asuinpaikan määrittäminen on yleensä ongelmatonta, mutta oikeushenkilöiden kotipaikka voi olla epäselvä. Asetuksessa ratkaistaan ongelma tarkoituksenmukaisella tavalla: ratkaiseva on pääasiallinen kotipaikka. Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen 60 artiklaa vastaava sääntö ei olisi tarkoituksenmukainen, sillä kyseisen asetuksen mukaan lainvalinta määräytyy yleisesti kotipaikan eikä asuinpaikan mukaan, ja lisäksi siinä omaksuttu kolmen vaihtoehdon ratkaisu olisi heikentänyt oikeusvarmuutta.

| 8.4 | Lainsäätäjä kirjasi 24 artiklan asetukseen vasta vuoden 2003 tammikuussa järjestetyssä kuulemistilaisuudessa esitettyjen ehdotusten tuloksena. Artikla perustuu Saksan siviililakikirjan voimaanpanolain 40 §:n 3 momenttiin, jonka tavoitteena on estää aineellisoikeudellisin keinoin sellaisten vaateiden toteuttaminen, joita pidetään yhteisössä vallitsevan yleisen käsityksen mukaan kohtuuttomina, ja tehdä näin tarpeettomiksi kiistat ja keskustelut siitä, ovatko ne yleisen järjestyksen vastaisia. Komitea on hyvin tyytyväinen tähän lainsäätäjän pyrkimykseen. Se huomauttaa kuitenkin, että olisi korvaukseen oikeutetun edun vastaista, mikäli tämä ei saisi (sinänsä hyväksyttävästä oikeuspoliittisesta syystä) ollenkaan korvausta vahingosta, koska vieraan valtion aineellisoikeudellinen normi sisältää sekä jäsenvaltioiden näkökulmasta katsottuna kohtuullisen vahingonkorvauksen että sellaisen luonteeltaan rankaisevan korvauksen (punitive damages, triple damages), jota ei voida hyväksyä. Komitea pelkää, että 24 artiklan nykyisen sanamuodon perusteella korvausvaade voitaisiin joskus hylätä kokonaan. Sen vuoksi komitea ehdottaa säännöksen sanamuodon muuttamista kuulumaan seuraavasti:
  ”Tämän asetuksen mukaan valitun lain säännöksen soveltamisen perusteella ei voida toteuttaa vaadetta jos, ja ainoastaan jos sillä on selvästi muita tavoitteita kuin kohtuullisen korvauksen suorittaminen vahingonkärsijälle.” |
| --- | --- |

8.4

Lainsäätäjä kirjasi 24 artiklan asetukseen vasta vuoden 2003 tammikuussa järjestetyssä kuulemistilaisuudessa esitettyjen ehdotusten tuloksena. Artikla perustuu Saksan siviililakikirjan voimaanpanolain 40 §:n 3 momenttiin, jonka tavoitteena on estää aineellisoikeudellisin keinoin sellaisten vaateiden toteuttaminen, joita pidetään yhteisössä vallitsevan yleisen käsityksen mukaan kohtuuttomina, ja tehdä näin tarpeettomiksi kiistat ja keskustelut siitä, ovatko ne yleisen järjestyksen vastaisia. Komitea on hyvin tyytyväinen tähän lainsäätäjän pyrkimykseen. Se huomauttaa kuitenkin, että olisi korvaukseen oikeutetun edun vastaista, mikäli tämä ei saisi (sinänsä hyväksyttävästä oikeuspoliittisesta syystä) ollenkaan korvausta vahingosta, koska vieraan valtion aineellisoikeudellinen normi sisältää sekä jäsenvaltioiden näkökulmasta katsottuna kohtuullisen vahingonkorvauksen että sellaisen luonteeltaan rankaisevan korvauksen (punitive damages, triple damages), jota ei voida hyväksyä. Komitea pelkää, että 24 artiklan nykyisen sanamuodon perusteella korvausvaade voitaisiin joskus hylätä kokonaan. Sen vuoksi komitea ehdottaa säännöksen sanamuodon muuttamista kuulumaan seuraavasti:

”Tämän asetuksen mukaan valitun lain säännöksen soveltamisen perusteella ei voida toteuttaa vaadetta jos, ja ainoastaan jos sillä on selvästi muita tavoitteita kuin kohtuullisen korvauksen suorittaminen vahingonkärsijälle.”

| 8.5 | Asetuksen 25 artiklaan sisältyy kansainvälisiä yleissopimuksia koskeva varaus, jossa ne asetetaan etusijalle sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevissa lainvalintasäännöissä, mikäli jäsenvaltiot ovat niissä osapuolina. Säännös vastaa pääosiltaan Rooman yleissopimuksen 21 artiklaa, mutta — toisin kuin Rooman yleissopimuksessa — siinä ei anneta mahdollisuutta vapautua asetuksen soveltamisesta tulevaisuudessa tehtävillä sopimuksilla. Tämä ero selittyy sillä, että asetuksen on määrä olla jäsenvaltioiden lainsäätäjiä sitova ja estää säännösten hajanaisuuden lisääntyminen yhteisössä. Komitea kannattaa varausta, sillä se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden pitäytyä myös tulevaisuudessa aiempiin sopimusvelvoitteisiinsa ja olla edelleen osapuolina tärkeissä, usein maailmanlaajuisissa sopimuksissa. Esimerkkeinä komitea mainitsee kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta vuonna 9.9.1896 tehdyn Bernin yleissopimuksen, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan TRIPS-sopimuksen, 23.9.1910 solmitun kansainvälisen sopimuksen erinäisten meriapua ja meripelastusta koskevien määräysten yhdenmukaistamisesta sekä avoimella merellä käytettävien alusten omistajien vastuun rajoittamista koskevan yleissopimuksen. |
| --- | --- |

8.5

Asetuksen 25 artiklaan sisältyy kansainvälisiä yleissopimuksia koskeva varaus, jossa ne asetetaan etusijalle sopimuksenulkoisia velvoitteita koskevissa lainvalintasäännöissä, mikäli jäsenvaltiot ovat niissä osapuolina. Säännös vastaa pääosiltaan Rooman yleissopimuksen 21 artiklaa, mutta — toisin kuin Rooman yleissopimuksessa — siinä ei anneta mahdollisuutta vapautua asetuksen soveltamisesta tulevaisuudessa tehtävillä sopimuksilla. Tämä ero selittyy sillä, että asetuksen on määrä olla jäsenvaltioiden lainsäätäjiä sitova ja estää säännösten hajanaisuuden lisääntyminen yhteisössä. Komitea kannattaa varausta, sillä se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden pitäytyä myös tulevaisuudessa aiempiin sopimusvelvoitteisiinsa ja olla edelleen osapuolina tärkeissä, usein maailmanlaajuisissa sopimuksissa. Esimerkkeinä komitea mainitsee kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta vuonna 9.9.1896 tehdyn Bernin yleissopimuksen, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan TRIPS-sopimuksen, 23.9.1910 solmitun kansainvälisen sopimuksen erinäisten meriapua ja meripelastusta koskevien määräysten yhdenmukaistamisesta sekä avoimella merellä käytettävien alusten omistajien vastuun rajoittamista koskevan yleissopimuksen.

9   Johtopäätökset

Komitea kehottaa komissiota tekemään korjaukset ja laatimaan asetuksen valmiiksi mahdollisimman pian, jotta asetus voi tulla voimaan. Komission tulisi

| — | selventää asetuksen 5 artiklan ja direktiivin (vilpillinen kilpailu) 4 artiklan 1 kohdan välistä suhdetta ja mukauttaa perustelut vastaavasti |
| --- | --- |

—

selventää asetuksen 5 artiklan ja direktiivin (vilpillinen kilpailu) 4 artiklan 1 kohdan välistä suhdetta ja mukauttaa perustelut vastaavasti

| — | selvittää, onko valinnanvapauden myöntäminen vahingonkärsijälle ympäristövahinkotapauksissa (7 artikla) todella tarkoituksenmukaista |
| --- | --- |

—

selvittää, onko valinnanvapauden myöntäminen vahingonkärsijälle ympäristövahinkotapauksissa (7 artikla) todella tarkoituksenmukaista

| — | selventää asetustekstissä 9 artiklan 3 ja 4 kohdan suhde 9 artiklan 1 ja 2 kohtaan |
| --- | --- |

—

selventää asetustekstissä 9 artiklan 3 ja 4 kohdan suhde 9 artiklan 1 ja 2 kohtaan

| — | pohtia, olisiko tarkoituksenmukaisempaa säätää, että 9 artiklan 4 kohdan nojalla sovellettaisiin sen paikan lakia, jossa asiainhuoltoon liittyvä tehtävä suoritetaan |
| --- | --- |

—

pohtia, olisiko tarkoituksenmukaisempaa säätää, että 9 artiklan 4 kohdan nojalla sovellettaisiin sen paikan lakia, jossa asiainhuoltoon liittyvä tehtävä suoritetaan

| — | selvittää, voitaisiinko 9 artiklan 5 kohdasta tehdä asetuksen yleisperiaate ja sisällyttää se asetuksen 3 jaksoon |
| --- | --- |

—

selvittää, voitaisiinko 9 artiklan 5 kohdasta tehdä asetuksen yleisperiaate ja sisällyttää se asetuksen 3 jaksoon

| — | muuttaa 3 jakson otsikko muotoon ”Yhteiset säännöt” |
| --- | --- |

—

muuttaa 3 jakson otsikko muotoon ”Yhteiset säännöt”

| — | todeta asetuksen 13 artiklassa, että tulee yksiselitteisesti soveltaa tekopaikan kulloisiakin turvallisuussääntöjä |
| --- | --- |

—

todeta asetuksen 13 artiklassa, että tulee yksiselitteisesti soveltaa tekopaikan kulloisiakin turvallisuussääntöjä

| — | muuttaa 24 artikla kuulumaan seuraavasti:

  ”Tämän asetuksen mukaan valitun lain säännöksen soveltamisen perusteella ei voida toteuttaa vaadetta jos, ja ainoastaan jos sillä on selvästi muita tavoitteita kuin kohtuullisen korvauksen suorittaminen vahingonkärsijälle.” |
| --- | --- |

—

muuttaa 24 artikla kuulumaan seuraavasti:

”Tämän asetuksen mukaan valitun lain säännöksen soveltamisen perusteella ei voida toteuttaa vaadetta jos, ja ainoastaan jos sillä on selvästi muita tavoitteita kuin kohtuullisen korvauksen suorittaminen vahingonkärsijälle.”

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 44/2001, 22.12.2000, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla, EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1.

1

(2)  Ehdotus neuvoston asetukseksi riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta, KOM(2002) 159 lopullinen, 18.4.2002.

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1348/2000, 29.5.2000, oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta jäsenvaltioissa siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa, EYVL L 160, 30.6.2000, s. 37.

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1206/2001, 28.5.2001, jäsenvaltioiden tuomioistuinten välisestä yhteistyöstä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tapahtuvassa todisteiden vastaanottamisessa, EYVL L 174, 27.6.2001, s. 1.

4

(5)  Komission suositus, 30.3.1998, tuomioistuinten ulkopuolisiin kuluttajariitoja ratkaiseviin elimiin sovellettavista periaatteista (98/257/EY), EYVL L 115, 17.4.1998, s. 31.

5

(6)  Neuvoston päätös, 28.5.2001, siviili- ja kauppaoikeutta koskevan Euroopan oikeudellisen verkoston perustamisesta (2001/470/EY), EYVL L 174, 27.6.2001, s. 25.

6

(7)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan sopimusoikeudesta (2001/C 255/01), EYVL C 255, 13.9.2001 s. 1.

7

(8)  EYVL L 61, 10.3.1990, s. 14.

8

(9)  EYVL L 95, 21.4.1993, s. 29.

9

(10)  Vihreä kirja sopimussuhteisiin sovellettavasta laista tehdyn vuoden 1980 Rooman yleissopimuksen muuntamisesta yhteisön säädökseksi ja uudistamisesta, KOM(2002) 654 lopullinen.

10

(11)  Kansainvälistä vekselioikeutta koskeva Geneven yleissopimus, 7.6.1930, kansainvälistä sekkioikeutta koskeva Geneven yleissopimus, 19.3.1931 ja Pariisin yleissopimus, 29.7.1960, sekä useita täydentäviä yleissopimuksia.

11

(12)  Toiseen ratkaisuun on päädytty esimerkiksi vuodesta 1999 voimassa olleessa Saksan lainsäädännössä. EGBGB:n (Saksan siviililakikirjan voimaanpanolain) 40 §:n 1 momentin mukaan oikeuspaikka määräytyy sen mukaan, missä vahingon aiheuttanut teko tehtiin.

12

(13)  Hän tuntee todennäköisesti sikäläisen lainsäädännön, eikä hänen tarvitse huolehtia muusta, ja vaarallisen toiminnan harjoittaja saattaa hyötyä alhaisemmasta korvausvastuusta.

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi, 18.6.2003, sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja direktiivien 84/450/ETY, 97/7/EY ja 98/27/EY muuttamisesta, KOM(2003) 356 lopullinen.

14

(15)  Tähän viitataan perusteluissa hyvin lyhyesti ja sen vuoksi melko epäselvästi (s. 23).

15

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/7

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan lääketeollisuuden lujittaminen potilaiden eduksi — Toimenpiteitä tarvitaan”

(KOM(2003) 383 lopullinen)

(2004/C 241/02)

Komissio päätti 16. lokakuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan lääketeollisuuden lujittaminen potilaiden eduksi — Toimenpiteitä tarvitaan” (KOM(2003) 383 lopullinen).

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Maureen O'Neill.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 164 puolesta ja 1 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1   Taustaa

| 1.1 | Lääkealan ratkaisevan tärkeä asema sekä teollisuudessa että terveydenhuollossa on jo pitkään ollut tunnustettu tosiasia. Unionin toimielimissä on painotettu huomattavasti alan eri osatekijöiden kehittämistä sekä siitä potilaille koituvaa hyötyä. |
| --- | --- |

1.1

Lääkealan ratkaisevan tärkeä asema sekä teollisuudessa että terveydenhuollossa on jo pitkään ollut tunnustettu tosiasia. Unionin toimielimissä on painotettu huomattavasti alan eri osatekijöiden kehittämistä sekä siitä potilaille koituvaa hyötyä.

| 1.2 | Tätä silmällä pitäen Lissabonissa vuonna 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti EU:n strategiseksi päämääräksi, että unionista tulee ”maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”. Tämän tavoitteen saavuttamisessa lääketeollisuus on tärkeässä asemassa. |
| --- | --- |

1.2

Tätä silmällä pitäen Lissabonissa vuonna 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti EU:n strategiseksi päämääräksi, että unionista tulee ”maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”. Tämän tavoitteen saavuttamisessa lääketeollisuus on tärkeässä asemassa.

| 1.3 | Ministerineuvosto korosti kesäkuussa 2000 päätelmissään lääkkeistä ja kansanterveydestä innovatiivisten lääkkeiden merkitystä sekä teollisuuspolitiikan että kansanterveyden tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Kyseiset lääkkeet tarjoavat myös huomattavaa terapeuttista lisäarvoa. |
| --- | --- |

1.3

Ministerineuvosto korosti kesäkuussa 2000 päätelmissään lääkkeistä ja kansanterveydestä innovatiivisten lääkkeiden merkitystä sekä teollisuuspolitiikan että kansanterveyden tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Kyseiset lääkkeet tarjoavat myös huomattavaa terapeuttista lisäarvoa.

| 1.4 | Marraskuussa 2000 komissiolle toimitettiin Euroopan lääkealan kilpailukykyä käsittelevä raportti ”Global Competitiveness in Pharmaceuticals: a European perspective” (1) (nk. ”Pammollin raportti”). Raportissa mainitaan useita käsittelyä kaipaavia ongelmakohtia ja todetaan, että ”Eurooppa on jäänyt jälkeen Yhdysvalloista, kun on kyse kyvystä tuottaa, organisoida ja ylläpitää kestävästi innovaatioprosesseja, jotka muuttuvat koko ajan kalliimmiksi ja organisatorisesti monimutkaisemmiksi”. |
| --- | --- |

1.4

Marraskuussa 2000 komissiolle toimitettiin Euroopan lääkealan kilpailukykyä käsittelevä raportti ”Global Competitiveness in Pharmaceuticals: a European perspective” (1) (nk. ”Pammollin raportti”). Raportissa mainitaan useita käsittelyä kaipaavia ongelmakohtia ja todetaan, että ”Eurooppa on jäänyt jälkeen Yhdysvalloista, kun on kyse kyvystä tuottaa, organisoida ja ylläpitää kestävästi innovaatioprosesseja, jotka muuttuvat koko ajan kalliimmiksi ja organisatorisesti monimutkaisemmiksi”.

| 1.5 | Komission tiedonannon taustalla on tavoite käsitellä sekä edellä mainitussa raportissa että sen jälkeen julkaistuissa kertomuksissa yksilöityjä kysymyksiä, sillä lääketeollisuudella on tärkeä yhteiskunnallinen, taloudellinen ja terveydenhuoltoon liittyvä asema unionissa. |
| --- | --- |

1.5

Komission tiedonannon taustalla on tavoite käsitellä sekä edellä mainitussa raportissa että sen jälkeen julkaistuissa kertomuksissa yksilöityjä kysymyksiä, sillä lääketeollisuudella on tärkeä yhteiskunnallinen, taloudellinen ja terveydenhuoltoon liittyvä asema unionissa.

| 1.6 | Tärkeää edistymistä saavutettiin, kun yhteisön markkinoille saattamista koskeva luvanantomenettely ja Euroopan lääkearviointivirasto (EMEA) perustettiin vuonna 1995. |
| --- | --- |

1.6

Tärkeää edistymistä saavutettiin, kun yhteisön markkinoille saattamista koskeva luvanantomenettely ja Euroopan lääkearviointivirasto (EMEA) perustettiin vuonna 1995.

| 1.7 | Maaliskuussa 2000 komission terveydenhuoltopolitiikan neuvoa-antava työryhmä totesi, että kansanterveyden näkökulmasta lääkealan tavoitteena on ”asettaa helposti kaikkien saataville tehokkaita, korkeatasoisia ja turvallisia lääkkeitä, myös uusimpia ja innovaatioihin perustuvia, olipa käyttäjien tulotaso tai yhteiskunnallinen asema mikä tahansa” (2). |
| --- | --- |

1.7

Maaliskuussa 2000 komission terveydenhuoltopolitiikan neuvoa-antava työryhmä totesi, että kansanterveyden näkökulmasta lääkealan tavoitteena on ”asettaa helposti kaikkien saataville tehokkaita, korkeatasoisia ja turvallisia lääkkeitä, myös uusimpia ja innovaatioihin perustuvia, olipa käyttäjien tulotaso tai yhteiskunnallinen asema mikä tahansa” (2).

| 1.8 | Komissio on edelleen sitoutunut saattamaan päätökseen lääkkeiden sisämarkkinat kannustamalla tutkimusta ja kehittämistä (3) sekä lisäämällä EU:n houkuttelevuutta investointikohteena ja luomalla järjestelmiä, joissa kohtuuhintaiset ja helposti saatavilla olevat lääkkeet lisäävät potilaiden valinnanvaraa. |
| --- | --- |

1.8

Komissio on edelleen sitoutunut saattamaan päätökseen lääkkeiden sisämarkkinat kannustamalla tutkimusta ja kehittämistä (3) sekä lisäämällä EU:n houkuttelevuutta investointikohteena ja luomalla järjestelmiä, joissa kohtuuhintaiset ja helposti saatavilla olevat lääkkeet lisäävät potilaiden valinnanvaraa.

| 1.9 | Lisäksi komissio perusti lääkeinnovaatioita ja lääkkeiden tarjontaa käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmän (G10-lääketyöryhmä) (4), jolla se halusi luoda uuden menettelyn lääkealaa koskevien kansalliseen ja yhteisön toimivaltaan liittyvien ongelmien tarkastelemiseksi tuoreesta näkökulmasta ja luovien ratkaisujen löytämiseksi. |
| --- | --- |

1.9

Lisäksi komissio perusti lääkeinnovaatioita ja lääkkeiden tarjontaa käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmän (G10-lääketyöryhmä) (4), jolla se halusi luoda uuden menettelyn lääkealaa koskevien kansalliseen ja yhteisön toimivaltaan liittyvien ongelmien tarkastelemiseksi tuoreesta näkökulmasta ja luovien ratkaisujen löytämiseksi.

| 1.10 | Lääkeinnovaatioita ja lääkkeiden tarjontaa käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä eli G10-lääketyöryhmä julkaisi raporttinsa toukokuussa 2002. Ryhmän esittämät 14 suositusta ilmentävät sen omaksumaa yhteisymmärrykseen perustuvaa lähestymistapaa. Samalla ne muodostavat perustan komission tiedonannolle, jonka otsikossa toimenpiteitä todetaan tarvittavan ja josta ETSK:lta on pyydetty lausuntoa (liite). |
| --- | --- |

1.10

Lääkeinnovaatioita ja lääkkeiden tarjontaa käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä eli G10-lääketyöryhmä julkaisi raporttinsa toukokuussa 2002. Ryhmän esittämät 14 suositusta ilmentävät sen omaksumaa yhteisymmärrykseen perustuvaa lähestymistapaa. Samalla ne muodostavat perustan komission tiedonannolle, jonka otsikossa toimenpiteitä todetaan tarvittavan ja josta ETSK:lta on pyydetty lausuntoa (liite).

| 1.11 | Tätä kantaa on entisestään vahvistanut neuvoston päätöslauselma, jossa käsitellään lääkeaineita ja kansanterveyteen kohdistuvia haasteita potilaiden näkökulmasta (”Pharmaceuticals and Public Health Challenges — Focusing on Patients”) (5). |
| --- | --- |

1.11

Tätä kantaa on entisestään vahvistanut neuvoston päätöslauselma, jossa käsitellään lääkeaineita ja kansanterveyteen kohdistuvia haasteita potilaiden näkökulmasta (”Pharmaceuticals and Public Health Challenges — Focusing on Patients”) (5).

2   Tiedonannon tarkoitus

| 2.1 | Tiedonannon tarkoituksena on tuoda esiin komission ehdotukset G10-asiantuntijaryhmän suositusten jatkotoimiksi nykyisessä tilanteessa. Jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla esitetään jäsenvaltioita koskevia suuntaviivoja sekä komission toimia, joilla voidaan helpottaa tätä prosessia ja huolehtia erityisesti tärkeästä muutoksen ja tehokkuuden valvonnasta. |
| --- | --- |

2.1

Tiedonannon tarkoituksena on tuoda esiin komission ehdotukset G10-asiantuntijaryhmän suositusten jatkotoimiksi nykyisessä tilanteessa. Jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla esitetään jäsenvaltioita koskevia suuntaviivoja sekä komission toimia, joilla voidaan helpottaa tätä prosessia ja huolehtia erityisesti tärkeästä muutoksen ja tehokkuuden valvonnasta.

| 2.2 | Tähän liittyen komissio hahmottelee tiedonannossaan viiteen laajaan aihekokonaisuuteen liittyviä unioninlaajuisia kysymyksiä:






  — | Potilaille koituvat edut |
| --- | --- | --- |

2.2

Tähän liittyen komissio hahmottelee tiedonannossaan viiteen laajaan aihekokonaisuuteen liittyviä unioninlaajuisia kysymyksiä:

—

Potilaille koituvat edut

| — | Euroopan lääketeollisuuden kilpailukyvyn edistäminen |
| --- | --- |

—

Euroopan lääketeollisuuden kilpailukyvyn edistäminen

| — | EU:n tieteellisen perustan lujittaminen |
| --- | --- |

—

EU:n tieteellisen perustan lujittaminen

| — | Lääkkeet laajentuneessa Euroopan unionissa |
| --- | --- |

—

Lääkkeet laajentuneessa Euroopan unionissa

| — | Jäsenvaltiot ottavat oppia toisistaan |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot ottavat oppia toisistaan

3   Tiedonannon sisältö — yleistä

| 3.1 | Lääketeollisuus on monitahoinen ala, koska se on vuorovaikutussuhteessa terveydenhuoltojärjestelmiin, tutkimukseen, potilaisiin ja kilpaileviin yrityksiin. Euroopan unionissa se on huomattava työllistäjä. Siltä odotetaan innovatiivisuutta ja sen odotetaan toimivan hyvin Yhdysvaltojen ja Japanin varsin erilaisten järjestelmien kanssa. Tiedonannossa painotetaan integroidun lähestymistavan luomista. Lääketeollisuudelle ja potilaille tarjottavien etujen lisäksi sillä pyritään edistämään alan kehitystä yhtenä dynaamisen, tietoon pohjautuvan ja kilpailukykyisen talouden tärkeimmistä osatekijöistä. ETSK myöntää, että kyseessä on huomattava tehtävä. |
| --- | --- |

3.1

Lääketeollisuus on monitahoinen ala, koska se on vuorovaikutussuhteessa terveydenhuoltojärjestelmiin, tutkimukseen, potilaisiin ja kilpaileviin yrityksiin. Euroopan unionissa se on huomattava työllistäjä. Siltä odotetaan innovatiivisuutta ja sen odotetaan toimivan hyvin Yhdysvaltojen ja Japanin varsin erilaisten järjestelmien kanssa. Tiedonannossa painotetaan integroidun lähestymistavan luomista. Lääketeollisuudelle ja potilaille tarjottavien etujen lisäksi sillä pyritään edistämään alan kehitystä yhtenä dynaamisen, tietoon pohjautuvan ja kilpailukykyisen talouden tärkeimmistä osatekijöistä. ETSK myöntää, että kyseessä on huomattava tehtävä.

| 3.2 | Teollisuuden kilpailukyky on merkittävä huolenaihe, ja vertailut Yhdysvaltojen lääketeollisuuden menestykseen ovat yleisiä. On tärkeää korostaa, ettei kyseessä ole lääketeollisuuden luontainen heikkous, vaan tilanne johtuu hajanaisista ja lisäksi jäsenvaltiotasolla hyvin eriytyneistä markkinoista. Tästä on seurauksena myös tutkimukseen, innovaatioon ja lääkkeiden luokitteluun (resepti- ja käsikauppalääkkeet) sovelletun lähestymistavan hajanaisuus. Tämä johtuu siitä, että päätöksentekoprosessi on riippuvainen kaikkien 25 jäsenvaltion hallituksista ja näin ollen niiden erilaisesta sosiaaliturva- ja terveydenhuoltopolitiikasta. Tämä vaikuttaa tutkimukseen ja kehitykseen tehtäviin sijoituksiin, tuotteiden saatavuuteen ja lopulta potilaille koituvaan hyötyyn yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.2

Teollisuuden kilpailukyky on merkittävä huolenaihe, ja vertailut Yhdysvaltojen lääketeollisuuden menestykseen ovat yleisiä. On tärkeää korostaa, ettei kyseessä ole lääketeollisuuden luontainen heikkous, vaan tilanne johtuu hajanaisista ja lisäksi jäsenvaltiotasolla hyvin eriytyneistä markkinoista. Tästä on seurauksena myös tutkimukseen, innovaatioon ja lääkkeiden luokitteluun (resepti- ja käsikauppalääkkeet) sovelletun lähestymistavan hajanaisuus. Tämä johtuu siitä, että päätöksentekoprosessi on riippuvainen kaikkien 25 jäsenvaltion hallituksista ja näin ollen niiden erilaisesta sosiaaliturva- ja terveydenhuoltopolitiikasta. Tämä vaikuttaa tutkimukseen ja kehitykseen tehtäviin sijoituksiin, tuotteiden saatavuuteen ja lopulta potilaille koituvaan hyötyyn yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

| 3.3 | On ratkaisevan tärkeää, että lääketeollisuuden roolia tarkastellaan suhteessa jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja niiden rahoitustapoihin ja -määriin sekä siihen, miten voidaan varmistaa, että kaikki unionissa hyväksytyt lääkkeet ovat potilaiden saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa. Vaikka tämä on komission päätavoite, ETSK tiedostaa lääkkeiden saatavuuden varmistamiseen liittyvät erot ja jäsenvaltioiden mahdollisuudet rahoittaa mainittu tavoite. Komitea on erityisesti huolissaan uusiin jäsenvaltioihin mahdollisesti kohdistuvista vaikutuksista. |
| --- | --- |

3.3

On ratkaisevan tärkeää, että lääketeollisuuden roolia tarkastellaan suhteessa jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja niiden rahoitustapoihin ja -määriin sekä siihen, miten voidaan varmistaa, että kaikki unionissa hyväksytyt lääkkeet ovat potilaiden saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa. Vaikka tämä on komission päätavoite, ETSK tiedostaa lääkkeiden saatavuuden varmistamiseen liittyvät erot ja jäsenvaltioiden mahdollisuudet rahoittaa mainittu tavoite. Komitea on erityisesti huolissaan uusiin jäsenvaltioihin mahdollisesti kohdistuvista vaikutuksista.

| 3.4 | ETSK myöntää, että potilaat on yhteisen edun vuoksi entistä tärkeämpää ottaa mukaan päätöksentekoon sekä julkisen ja yksityisen sektorin ja potilasryhmien kumppanuuksien kehittämiseen. Vaikka ETSK pitääkin komission omaksumaa osallisuutta edistävää lähestymistapaa tervetulleena, sille oli pettymys, ettei G10-asiantuntijaryhmä ollut edustavampi. |
| --- | --- |

3.4

ETSK myöntää, että potilaat on yhteisen edun vuoksi entistä tärkeämpää ottaa mukaan päätöksentekoon sekä julkisen ja yksityisen sektorin ja potilasryhmien kumppanuuksien kehittämiseen. Vaikka ETSK pitääkin komission omaksumaa osallisuutta edistävää lähestymistapaa tervetulleena, sille oli pettymys, ettei G10-asiantuntijaryhmä ollut edustavampi.

| 3.5 | ETSK panee merkille, että Euroopan lääketeollisuuden kilpailukyvyn on todettu heikentyneen. Vaikka eurooppalaisen mallin heikkoudet onkin tunnistettu, on uhattuina olevat edut huomioon ottaen tärkeää keskittyä sen tarjoamaan osaamiseen, rakenteisiin ja saavutuksiin sen sijaan, että oletetaan yhdysvaltalaisen mallin itsestään selvästi tarjoavan parhaan etenemisväylän. Unionissa ensisijaisena tavoitteena on potilaiden lääketieteellisiä, taloudellisia ja sosiaalisia tarpeita vastaavan terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuus ja samalla lääkealan taloudellisen toiminnan edistäminen. |
| --- | --- |

3.5

ETSK panee merkille, että Euroopan lääketeollisuuden kilpailukyvyn on todettu heikentyneen. Vaikka eurooppalaisen mallin heikkoudet onkin tunnistettu, on uhattuina olevat edut huomioon ottaen tärkeää keskittyä sen tarjoamaan osaamiseen, rakenteisiin ja saavutuksiin sen sijaan, että oletetaan yhdysvaltalaisen mallin itsestään selvästi tarjoavan parhaan etenemisväylän. Unionissa ensisijaisena tavoitteena on potilaiden lääketieteellisiä, taloudellisia ja sosiaalisia tarpeita vastaavan terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuus ja samalla lääkealan taloudellisen toiminnan edistäminen.

| 3.6 | Komission tiedonanto on perustaltaan hyvin laaja, ja ETSK kiinnittää huomiota jo aiemmin ilmaisemaansa huoleen siitä, että alalla on tähän mennessä edetty hitaasti. Tässä käsiteltävän tiedonannon valossa komitea on huolissaan siitä, pystyykö komissio edistymään asiassa tähänastista nopeammin (6). |
| --- | --- |

3.6

Komission tiedonanto on perustaltaan hyvin laaja, ja ETSK kiinnittää huomiota jo aiemmin ilmaisemaansa huoleen siitä, että alalla on tähän mennessä edetty hitaasti. Tässä käsiteltävän tiedonannon valossa komitea on huolissaan siitä, pystyykö komissio edistymään asiassa tähänastista nopeammin (6).

| 3.7 | Komissio painottaa määriteltyihin, edistymistä kuvaaviin indikaattoreihin perustuvan saavutusten seurannan ja arvioinnin merkitystä. ETSK ilmaisee kuitenkin huolensa siitä, ettei saatavilla ole riittävästi luotettavaa tilastotietoa edistyksen ja esitetyn kehityssuunnan arvioimiseksi. Tarvitaan aiempaa parempia prosesseja sen määrittämiseksi, mitä tietoja kerätään. ETSK toivoo nykyistä paljon ennakoivamman ja avoimemman järjestelmän luomista. |
| --- | --- |

3.7

Komissio painottaa määriteltyihin, edistymistä kuvaaviin indikaattoreihin perustuvan saavutusten seurannan ja arvioinnin merkitystä. ETSK ilmaisee kuitenkin huolensa siitä, ettei saatavilla ole riittävästi luotettavaa tilastotietoa edistyksen ja esitetyn kehityssuunnan arvioimiseksi. Tarvitaan aiempaa parempia prosesseja sen määrittämiseksi, mitä tietoja kerätään. ETSK toivoo nykyistä paljon ennakoivamman ja avoimemman järjestelmän luomista.

| 3.8 | Tässä käsiteltävällä alalla ammattitaitoa edellyttäviä työpaikkoja on myös varsinaisen lääketeollisuuden ulkopuolella, kuten siihen läheisesti liittyvillä tutkimusaloilla, yhteistyöyrityksissä, yliopistoissa ja terveydenhuoltoalalla. On kuitenkin olemassa vaara, että ellei unionissa noudateta nykyistä johdonmukaisempaa lähestymistapaa tutkimukseen ja innovaatioon eikä siinä yhteydessä investoida riittävästi, ala menettää Euroopassa ammattitaitoista työvoimaa. |
| --- | --- |

3.8

Tässä käsiteltävällä alalla ammattitaitoa edellyttäviä työpaikkoja on myös varsinaisen lääketeollisuuden ulkopuolella, kuten siihen läheisesti liittyvillä tutkimusaloilla, yhteistyöyrityksissä, yliopistoissa ja terveydenhuoltoalalla. On kuitenkin olemassa vaara, että ellei unionissa noudateta nykyistä johdonmukaisempaa lähestymistapaa tutkimukseen ja innovaatioon eikä siinä yhteydessä investoida riittävästi, ala menettää Euroopassa ammattitaitoista työvoimaa.

| 3.9 | Vaikka ETSK tiedostaa nykyisten ja uusien jäsenvaltioiden yhtenäismarkkinoiden muodostamiseen liittyvät vaikeudet, se edellyttää selkeitä strategioita, joilla pyritään lääkealan sisämarkkinoihin, kun otetaan huomioon unionitason ja jäsenvaltioiden toimivallan erot lääkevalmisteiden markkinoinnin suhteen ja etenkin jäsenvaltioittain vaihtelevat terveydenhuolto- ja rahoitusjärjestelmät. Kuten komitea on aiemmissa lausunnoissaan jo maininnut, se haluaa tässäkin yhteydessä painottaa, kuinka tärkeänä se pitää ihmisten terveyden suojelua ja sen asettamista kaiken muun sääntelyn edelle, koska lääkealan kansanterveydellinen tavoite on asettaa helposti kaikkien saataville tehokkaita, korkeatasoisia ja turvallisia lääkkeitä, myös uusimpia ja innovaatioihin perustuvia, olipa käyttäjien tulotaso tai yhteiskunnallinen asema mikä tahansa (7). |
| --- | --- |

3.9

Vaikka ETSK tiedostaa nykyisten ja uusien jäsenvaltioiden yhtenäismarkkinoiden muodostamiseen liittyvät vaikeudet, se edellyttää selkeitä strategioita, joilla pyritään lääkealan sisämarkkinoihin, kun otetaan huomioon unionitason ja jäsenvaltioiden toimivallan erot lääkevalmisteiden markkinoinnin suhteen ja etenkin jäsenvaltioittain vaihtelevat terveydenhuolto- ja rahoitusjärjestelmät. Kuten komitea on aiemmissa lausunnoissaan jo maininnut, se haluaa tässäkin yhteydessä painottaa, kuinka tärkeänä se pitää ihmisten terveyden suojelua ja sen asettamista kaiken muun sääntelyn edelle, koska lääkealan kansanterveydellinen tavoite on asettaa helposti kaikkien saataville tehokkaita, korkeatasoisia ja turvallisia lääkkeitä, myös uusimpia ja innovaatioihin perustuvia, olipa käyttäjien tulotaso tai yhteiskunnallinen asema mikä tahansa (7).

4   Komission tiedonannossa ehdotetut toimet

4.1   Potilaille koituvat edut

| 4.1.1 | Vastuu terveydenhuollosta jakautuu entistä enemmän myös potilaille, jotka ovat aiempaa aktiivisemmin kiinnostuneita omasta terveydestään ja tarjolla olevista hoitovaihtoehdoista. Komissio myöntää potilaiden osallistumisen merkityksen. ETSK puolestaan pitää tervetulleena, että painotetaan potilaiden osallistumisen kaikilla tasoilla varmistavien keinojen luomista ja tukemista. |
| --- | --- |

4.1.1

Vastuu terveydenhuollosta jakautuu entistä enemmän myös potilaille, jotka ovat aiempaa aktiivisemmin kiinnostuneita omasta terveydestään ja tarjolla olevista hoitovaihtoehdoista. Komissio myöntää potilaiden osallistumisen merkityksen. ETSK puolestaan pitää tervetulleena, että painotetaan potilaiden osallistumisen kaikilla tasoilla varmistavien keinojen luomista ja tukemista.

| 4.1.2 | Vastikään perustettu Euroopan potilasfoorumi (European Patients' Forum) tarjoaa käyttökelpoisen keinon kanavoida potilaiden mielipiteitä vuonna 2001 perustetun, unionin terveydenhuoltoalan sidosryhmät yhteen kokoavan EU:n terveysfoorumin rikastuttamiseksi. Sidosryhmiin tulisi lukea myös sosiaalialan organisaatiot, joilla on terveydenhuoltoon liittyvää toimintaa. Näiden aloitteiden myötä tunnustetaan kansanterveyden alalla toimivien valtiollisten ja valtiosta riippumattomien organisaatioiden rooli, jota on myös tuettava. |
| --- | --- |

4.1.2

Vastikään perustettu Euroopan potilasfoorumi (European Patients' Forum) tarjoaa käyttökelpoisen keinon kanavoida potilaiden mielipiteitä vuonna 2001 perustetun, unionin terveydenhuoltoalan sidosryhmät yhteen kokoavan EU:n terveysfoorumin rikastuttamiseksi. Sidosryhmiin tulisi lukea myös sosiaalialan organisaatiot, joilla on terveydenhuoltoon liittyvää toimintaa. Näiden aloitteiden myötä tunnustetaan kansanterveyden alalla toimivien valtiollisten ja valtiosta riippumattomien organisaatioiden rooli, jota on myös tuettava.

| 4.1.3 | Tässä yhteydessä on tärkeää, että päätöksentekoon osallistuvat potilaat tai potilasryhmät saavat riittävästi prosessiin liittyvää ennakko- ja taustatietoa sekä tietoa siitä, miten laajasti vaikutusvaltaa on käytettävä. On ratkaisevan tärkeää, että alan ammattilaiset ja tekniset asiantuntijat sekä ne, joiden tehtävänä on varmistaa, että yleisölle tarjotaan täsmällistä ja ymmärrettävää tietoa lääkkeistä, luottavat toisiinsa. |
| --- | --- |

4.1.3

Tässä yhteydessä on tärkeää, että päätöksentekoon osallistuvat potilaat tai potilasryhmät saavat riittävästi prosessiin liittyvää ennakko- ja taustatietoa sekä tietoa siitä, miten laajasti vaikutusvaltaa on käytettävä. On ratkaisevan tärkeää, että alan ammattilaiset ja tekniset asiantuntijat sekä ne, joiden tehtävänä on varmistaa, että yleisölle tarjotaan täsmällistä ja ymmärrettävää tietoa lääkkeistä, luottavat toisiinsa.

| 4.1.4 | ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä, että potilaille ja suurelle yleisölle suunnatun tiedon laatua ja saatavuutta parannetaan etenkin tiedon objektiivisuuden ja ymmärrettävyyden osalta. Neuvosto tunnusti tämän seikan lääkkeitä ja kansanterveyttä koskevissa päätelmissään kesäkuussa 2000. Tähän liittyen ETSK tukee voimakkaasti ehdotusta erityisen tunnuksen käyttöönottamisesta ”terveysaiheisten verkkosivustojen laadun” osoittamiseksi ja katsoo, että tämän tulisi koskea myös muuta tiedottamista. On olennaista, että tiedottamisella pyritään valistamaan ihmisiä ja rohkaisemaan heitä tarvittaessa kääntymään asiantuntijoiden puoleen, sillä lääkkeiden liika- tai väärinkäytön välttäminen tulee asettaa ensisijaiseksi tavoitteeksi. |
| --- | --- |

4.1.4

ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä, että potilaille ja suurelle yleisölle suunnatun tiedon laatua ja saatavuutta parannetaan etenkin tiedon objektiivisuuden ja ymmärrettävyyden osalta. Neuvosto tunnusti tämän seikan lääkkeitä ja kansanterveyttä koskevissa päätelmissään kesäkuussa 2000. Tähän liittyen ETSK tukee voimakkaasti ehdotusta erityisen tunnuksen käyttöönottamisesta ”terveysaiheisten verkkosivustojen laadun” osoittamiseksi ja katsoo, että tämän tulisi koskea myös muuta tiedottamista. On olennaista, että tiedottamisella pyritään valistamaan ihmisiä ja rohkaisemaan heitä tarvittaessa kääntymään asiantuntijoiden puoleen, sillä lääkkeiden liika- tai väärinkäytön välttäminen tulee asettaa ensisijaiseksi tavoitteeksi.

| 4.1.5 | Komitea pitää tervetulleena ehdotusta kattavien julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyökumppanuuksien perustamisesta tiedottamista, neuvontaa ja tiedonjakelun seurantaa varten. ETSK kehottaa kokoamaan yhteen lääkeyritykset, potilaiden edustajat, tiedeyhteisöt, sosiaali- ja yhteisöalan organisaatiot, vammaisorganisaatiot sekä tieteen ja terveydenhuollon ammattilaiset, jotka voivat edistää potilaille tiedottamista ja terveysvalistusta. Tällaiset kumppanuudet voisivat tarjota tarpeellista tietoa hallituksille, Euroopan parlamentille, komissiolle ja neuvostolle tässä käsiteltävään alaan ja ihmisten terveyden huoltoon liittyvistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

4.1.5

Komitea pitää tervetulleena ehdotusta kattavien julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyökumppanuuksien perustamisesta tiedottamista, neuvontaa ja tiedonjakelun seurantaa varten. ETSK kehottaa kokoamaan yhteen lääkeyritykset, potilaiden edustajat, tiedeyhteisöt, sosiaali- ja yhteisöalan organisaatiot, vammaisorganisaatiot sekä tieteen ja terveydenhuollon ammattilaiset, jotka voivat edistää potilaille tiedottamista ja terveysvalistusta. Tällaiset kumppanuudet voisivat tarjota tarpeellista tietoa hallituksille, Euroopan parlamentille, komissiolle ja neuvostolle tässä käsiteltävään alaan ja ihmisten terveyden huoltoon liittyvistä kysymyksistä.

| 4.1.6 | Kansanterveyden edistäminen jäsenvaltioissa tiedottamista lisäämällä on yksi niistä tärkeistä tekijöistä, jotka mahdollistavat nykyistä suuremman yhdenmukaisuuden ja tehostavat asianmukaista tiedonkeruuta ja analysointia. |
| --- | --- |

4.1.6

Kansanterveyden edistäminen jäsenvaltioissa tiedottamista lisäämällä on yksi niistä tärkeistä tekijöistä, jotka mahdollistavat nykyistä suuremman yhdenmukaisuuden ja tehostavat asianmukaista tiedonkeruuta ja analysointia.

| 4.1.7 | ETSK kannattaa painokkaasti ehdotusta, jonka mukaan reseptilääkkeiden yleisölle suunnatun mainonnan kielto pidetään voimassa. Lääkkeiden asianmukaisen käytön varmistamiseksi on reseptittä saatavien lääkkeiden mainontaa pohdittava erittäin huolellisesti. |
| --- | --- |

4.1.7

ETSK kannattaa painokkaasti ehdotusta, jonka mukaan reseptilääkkeiden yleisölle suunnatun mainonnan kielto pidetään voimassa. Lääkkeiden asianmukaisen käytön varmistamiseksi on reseptittä saatavien lääkkeiden mainontaa pohdittava erittäin huolellisesti.

| 4.1.8 | ETSK kannattaa näkemystä, jonka mukaan vastuullinen itselääkitys onnistuu parhaiten, kun hoitoa harkitseva saa tietoa asiantuntevalta terveysalan ammattilaiselta. Epäasianmukainen itselääkitys voi lykätä hoidon aloittamista ja joissain tapauksissa haitata reseptilääkkeiden vaikutusta. |
| --- | --- |

4.1.8

ETSK kannattaa näkemystä, jonka mukaan vastuullinen itselääkitys onnistuu parhaiten, kun hoitoa harkitseva saa tietoa asiantuntevalta terveysalan ammattilaiselta. Epäasianmukainen itselääkitys voi lykätä hoidon aloittamista ja joissain tapauksissa haitata reseptilääkkeiden vaikutusta.

4.2   Suhteellinen teho

| 4.2.1 | ETSK kannattaa voimakkaasti komission hyväksymää, terveydenhuollon teknologiaan, kuten lääkkeisiin, liittyvää ”suhteellisen tehon” määritelmää. Se kattaa lääkkeen ”terapeuttisen lisäarvon, eli sen kliinisen tehon verrattuna muihin hoitomuotoihin, ja kustannustehokkuuden, joka perustuu terapeuttiseen lisäarvoon ja jossa otetaan huomioon kustannustekijät”. Samalla kuitenkin myönnetään, että tämän hyväksymiseen jäsenvaltioissa voi liittyä hankaluuksia, joten asian käsittelyyn on tärkeää varata riittävästi aikaa. |
| --- | --- |

4.2.1

ETSK kannattaa voimakkaasti komission hyväksymää, terveydenhuollon teknologiaan, kuten lääkkeisiin, liittyvää ”suhteellisen tehon” määritelmää. Se kattaa lääkkeen ”terapeuttisen lisäarvon, eli sen kliinisen tehon verrattuna muihin hoitomuotoihin, ja kustannustehokkuuden, joka perustuu terapeuttiseen lisäarvoon ja jossa otetaan huomioon kustannustekijät”. Samalla kuitenkin myönnetään, että tämän hyväksymiseen jäsenvaltioissa voi liittyä hankaluuksia, joten asian käsittelyyn on tärkeää varata riittävästi aikaa.

| 4.2.2 | ETSK pitää tärkeänä, että uusia, turvallisia, tehokkaita ja myös kohtuuhintaisia lääkkeitä on mahdollisimman monen saatavilla. Suhteellista tehoa koskevien kriteerien soveltaminen jäsenvaltioissa vaikuttaa suoraan hintoihin ja korvauksiin, jotka kuuluvat kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. ETSK kiinnittää huomiota sosiaalibudjetteihin kohdistuviin vaikutuksiin. Määrärahat vaihtelevat jäsenvaltioittain, ja budjettisyistä kaikkein tehokkaimpien lääkkeiden määrääminen ei ole mahdollista. |
| --- | --- |

4.2.2

ETSK pitää tärkeänä, että uusia, turvallisia, tehokkaita ja myös kohtuuhintaisia lääkkeitä on mahdollisimman monen saatavilla. Suhteellista tehoa koskevien kriteerien soveltaminen jäsenvaltioissa vaikuttaa suoraan hintoihin ja korvauksiin, jotka kuuluvat kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. ETSK kiinnittää huomiota sosiaalibudjetteihin kohdistuviin vaikutuksiin. Määrärahat vaihtelevat jäsenvaltioittain, ja budjettisyistä kaikkein tehokkaimpien lääkkeiden määrääminen ei ole mahdollista.

| 4.2.3 | Eri jäsenvaltioissa sovellettavien arviointimenettelyjen parantamiseksi olisi paikallaan edistää kustannustehokkuuden arviointiin liittyvien kokemusten vaihtamista. |
| --- | --- |

4.2.3

Eri jäsenvaltioissa sovellettavien arviointimenettelyjen parantamiseksi olisi paikallaan edistää kustannustehokkuuden arviointiin liittyvien kokemusten vaihtamista.

4.3   Lääketurvatoiminta

| 4.3.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että tehokas lääketurvatoimintajärjestelmä on ratkaisevan tärkeä. Komitea katsoo, että nykyisiä järjestelmiä on paikallaan vahvistaa. Kaikkien terveysalan ammattilaisten, jotka toimivat lääkkeiden määräämisen ja jakelun parissa tulisi yhdessä potilaiden kanssa osallistua tehokkaaseen markkinoinnin jälkiseurantajärjestelmään, jonka tulee kattaa kaikki lääkkeet. Tällaisen spontaanin raportointijärjestelmän tulisi olla erityisen tarkka hiljattain markkinoille tulleiden lääkkeiden osalta. Mikäli päätetään siirtyä nykyistä nopeampaan lupamenettelyyn, lienee välttämätöntä täydentää sitä huolellisella lääketurvatoiminnalla, jossa hyödynnettäisiin havaintotutkimuksia kyseisten lääkkeiden oletetun turvallisuuden tai odottamattoman toksisuuden todistamiseksi mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

4.3.1

ETSK on samaa mieltä siitä, että tehokas lääketurvatoimintajärjestelmä on ratkaisevan tärkeä. Komitea katsoo, että nykyisiä järjestelmiä on paikallaan vahvistaa. Kaikkien terveysalan ammattilaisten, jotka toimivat lääkkeiden määräämisen ja jakelun parissa tulisi yhdessä potilaiden kanssa osallistua tehokkaaseen markkinoinnin jälkiseurantajärjestelmään, jonka tulee kattaa kaikki lääkkeet. Tällaisen spontaanin raportointijärjestelmän tulisi olla erityisen tarkka hiljattain markkinoille tulleiden lääkkeiden osalta. Mikäli päätetään siirtyä nykyistä nopeampaan lupamenettelyyn, lienee välttämätöntä täydentää sitä huolellisella lääketurvatoiminnalla, jossa hyödynnettäisiin havaintotutkimuksia kyseisten lääkkeiden oletetun turvallisuuden tai odottamattoman toksisuuden todistamiseksi mahdollisimman nopeasti.

| 4.3.2 | Vaikka satunnaistettujen ja kontrolloitujen kliinisten tutkimusten merkitys lääkkeiden tehokkuuden osoittamisessa onkin tunnustettu, ne eivät yleensä ole riittävän kattavia tai kohdistuvat potilaisiin, jotka eivät edusta lääkkeen mahdollisia käyttäjiä. Näin ei voida todeta lääkkeen mahdollisia riskejä etenkään erityisiä potilasryhmiä ajatellen. Havaintotutkimukset tarjoaisivatkin uudenlaista, kontrolloituja tutkimuksia täydentävää tietoa, vaikka ne antavat harvoin tietoa toivotuista vaikutuksista. Toisaalta ne voivat toisinaan tuoda esiin yksityiskohtia tapauksissa, joissa odotettu (myönteinen) vaikutus jäi saavuttamatta. |
| --- | --- |

4.3.2

Vaikka satunnaistettujen ja kontrolloitujen kliinisten tutkimusten merkitys lääkkeiden tehokkuuden osoittamisessa onkin tunnustettu, ne eivät yleensä ole riittävän kattavia tai kohdistuvat potilaisiin, jotka eivät edusta lääkkeen mahdollisia käyttäjiä. Näin ei voida todeta lääkkeen mahdollisia riskejä etenkään erityisiä potilasryhmiä ajatellen. Havaintotutkimukset tarjoaisivatkin uudenlaista, kontrolloituja tutkimuksia täydentävää tietoa, vaikka ne antavat harvoin tietoa toivotuista vaikutuksista. Toisaalta ne voivat toisinaan tuoda esiin yksityiskohtia tapauksissa, joissa odotettu (myönteinen) vaikutus jäi saavuttamatta.

4.4   Euroopan lääketeollisuuden kilpailukyvyn edistäminen

| 4.4.1 | ETSK tunnustaa lääketeollisuuden panoksen unionin korkean teknologian alan kauppataseessa sekä sosiaalisten ja kansanterveyteen liittyvien tavoitteiden saavuttamisessa. Ala on yksi tärkeimmistä korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen lähteistä. Siksi onkin ratkaisevan tärkeää, että säädöksillä ja muilla normeilla pystytään kannustamaan ja tukemaan kyseistä elinkeinoa ja että unionin jäsenvaltiot pyrkivät kansallisella tasolla varmistamaan, että uudet terapeuttista lisäarvoa tarjoavat lääkkeet ovat potilaiden käytettävissä mahdollisimman pian. On tärkeää edistää ja tukea tutkimusta uusien hoitomuotojen kehittämisen tehostamiseksi. |
| --- | --- |

4.4.1

ETSK tunnustaa lääketeollisuuden panoksen unionin korkean teknologian alan kauppataseessa sekä sosiaalisten ja kansanterveyteen liittyvien tavoitteiden saavuttamisessa. Ala on yksi tärkeimmistä korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen lähteistä. Siksi onkin ratkaisevan tärkeää, että säädöksillä ja muilla normeilla pystytään kannustamaan ja tukemaan kyseistä elinkeinoa ja että unionin jäsenvaltiot pyrkivät kansallisella tasolla varmistamaan, että uudet terapeuttista lisäarvoa tarjoavat lääkkeet ovat potilaiden käytettävissä mahdollisimman pian. On tärkeää edistää ja tukea tutkimusta uusien hoitomuotojen kehittämisen tehostamiseksi.

| 4.4.2 | Vaikka ETSK kannattaa komission esittämiä avaintoimia, se katsoo, että






  — | on olennaista lyhentää luvan myöntämistä edeltävää uuden kemiallisen yhdisteen kehittämisvaiheeseen kuluvaa aikaa. Kliinisen käytön alettua on pystyttävä nykyistä nopeammin reagoimaan mahdollisiin haittavaikutuksiin. |
| --- | --- | --- |

4.4.2

Vaikka ETSK kannattaa komission esittämiä avaintoimia, se katsoo, että

—

on olennaista lyhentää luvan myöntämistä edeltävää uuden kemiallisen yhdisteen kehittämisvaiheeseen kuluvaa aikaa. Kliinisen käytön alettua on pystyttävä nykyistä nopeammin reagoimaan mahdollisiin haittavaikutuksiin.

| — | aiempaa tiukempien tietosuojasäännösten vuoksi on erittäin vaikeaa toteuttaa havaintotutkimuksia, joiden avulla voitaisiin määritellä lääkkeen turvallisuus normaalikäytössä. Havaintotutkimukset ovat käytännössä ainoa tapa selvittää harvinaiset (turvallisuuden kannalta) haitalliset seikat. Ne perustuvat erillisten tietojen linkittämiseen (esim. lääkemääräykset, väestötiedot sekä tuloksia kuvaava tieto, kuten sairaalahoitoa koskeva ja kuolintodistuksista saatava tieto). Näiden eri tietolähteistä peräisin olevien tietojen yhdistäminen ei yleensä onnistu ilman henkilötietoja. Tuoreen lainsäädännön mukaan on pyydettävä potilaan suostumus, jos henkilötietoja käytetään tällaiseen tarkoitukseen, vaikka henkilötiedot poistettaisiinkin tietojen yhdistämisen jälkeen. Jos huomattavan monet eivät suostu luovuttamaan henkilötietojaan tai eivät reagoi pyyntöön, yhdisteltyihin tietoihin jää virhelähteitä, jotka vähentävät tiedon arvoa, koska se ei enää kuvaa tutkittavaa perusjoukkoa (8). |
| --- | --- |

—

aiempaa tiukempien tietosuojasäännösten vuoksi on erittäin vaikeaa toteuttaa havaintotutkimuksia, joiden avulla voitaisiin määritellä lääkkeen turvallisuus normaalikäytössä. Havaintotutkimukset ovat käytännössä ainoa tapa selvittää harvinaiset (turvallisuuden kannalta) haitalliset seikat. Ne perustuvat erillisten tietojen linkittämiseen (esim. lääkemääräykset, väestötiedot sekä tuloksia kuvaava tieto, kuten sairaalahoitoa koskeva ja kuolintodistuksista saatava tieto). Näiden eri tietolähteistä peräisin olevien tietojen yhdistäminen ei yleensä onnistu ilman henkilötietoja. Tuoreen lainsäädännön mukaan on pyydettävä potilaan suostumus, jos henkilötietoja käytetään tällaiseen tarkoitukseen, vaikka henkilötiedot poistettaisiinkin tietojen yhdistämisen jälkeen. Jos huomattavan monet eivät suostu luovuttamaan henkilötietojaan tai eivät reagoi pyyntöön, yhdisteltyihin tietoihin jää virhelähteitä, jotka vähentävät tiedon arvoa, koska se ei enää kuvaa tutkittavaa perusjoukkoa (8).

| — | On syytä painottaa ETSK:n jo aiemmin ilmaisemaa näkemystä, jonka mukaan olisi luotava järjestelmällinen lähestymistapa, jonka soveltaminen ei edellytä henkilötietoja vaan perustuu pelkästään koonnettuun anonyymiin tietoon (9). |
| --- | --- |

—

On syytä painottaa ETSK:n jo aiemmin ilmaisemaa näkemystä, jonka mukaan olisi luotava järjestelmällinen lähestymistapa, jonka soveltaminen ei edellytä henkilötietoja vaan perustuu pelkästään koonnettuun anonyymiin tietoon (9).

| 4.4.3 | ETSK pitäisi suotavana, että lääkealan tarkistuksessa parannettaisiin sekä keskitettyyn että vastavuoroiseen tunnustamiseen perustuvaa menettelyä arviointimenettelyn nopeuttamiseksi ja lopullisen päätöksen varhaistamiseksi. On tervetullutta, että komissio ja EMEA ovat jo lyhentäneet omien sisäisten menettelyjensä kestoa, mutta se ei riitä tuomaan uusia hoitomuotoja eurooppalaisten potilaiden saataville riittävän aikaisin ja siten, etteivät he joudu yhdysvaltalaisia potilaita huonompaan asemaan. |
| --- | --- |

4.4.3

ETSK pitäisi suotavana, että lääkealan tarkistuksessa parannettaisiin sekä keskitettyyn että vastavuoroiseen tunnustamiseen perustuvaa menettelyä arviointimenettelyn nopeuttamiseksi ja lopullisen päätöksen varhaistamiseksi. On tervetullutta, että komissio ja EMEA ovat jo lyhentäneet omien sisäisten menettelyjensä kestoa, mutta se ei riitä tuomaan uusia hoitomuotoja eurooppalaisten potilaiden saataville riittävän aikaisin ja siten, etteivät he joudu yhdysvaltalaisia potilaita huonompaan asemaan.

| 4.4.4 | Komitea pitää tervetulleena ensi askeleena sitä, että innovatiivisia lääkkeitä tuetaan myös kuudennessa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmassa, jonka yhtenä aihepiirikohtaisena painopisteenä on ”terveysalan biotieteiden, genomiikan ja bioteknologian” tutkimustoiminta. |
| --- | --- |

4.4.4

Komitea pitää tervetulleena ensi askeleena sitä, että innovatiivisia lääkkeitä tuetaan myös kuudennessa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmassa, jonka yhtenä aihepiirikohtaisena painopisteenä on ”terveysalan biotieteiden, genomiikan ja bioteknologian” tutkimustoiminta.

| 4.4.5 | Toimet, joilla pyritään lyhentämään mahdollisen uuden lääkkeen ensipatentoinnin ja myyntilupa-anomuksen jättämisen välistä aikaa välttämällä turhia menettelyjä, tarjoaisivat myös muuta hyötyä. |
| --- | --- |

4.4.5

Toimet, joilla pyritään lyhentämään mahdollisen uuden lääkkeen ensipatentoinnin ja myyntilupa-anomuksen jättämisen välistä aikaa välttämällä turhia menettelyjä, tarjoaisivat myös muuta hyötyä.

| 4.4.6 | Komitea kannattaa ehdotusta kymmenen vuoden yhdenmukaisesta tietosuojasta. Se katsoo kuitenkin, että erityisiä alaryhmiä, kuten lapsia koskevien tietojen osalta tietosuojan jatkamisesta vuodella voitaisiin keskustella. |
| --- | --- |

4.4.6

Komitea kannattaa ehdotusta kymmenen vuoden yhdenmukaisesta tietosuojasta. Se katsoo kuitenkin, että erityisiä alaryhmiä, kuten lapsia koskevien tietojen osalta tietosuojan jatkamisesta vuodella voitaisiin keskustella.

4.5   Korvauksia ja hintoja koskevien neuvottelujen ajoitus

| 4.5.1 | ETSK on yhtä mieltä siitä, että erityisesti hoitokustannusten kasvua ajatellen olisi ”keskityttävä turvaamaan tehokkain potilaille annettava hoito tehokkaassa terveydenhuoltojärjestelmässä”. Tulee muistaa, että lääkkeiden osuus terveydenhuollon budjeteista on keskimäärin 15 prosenttia (10). Jäsenvaltioilla on myös velvollisuus varmistaa, että hintoja ja korvauksia koskevat päätökset tehdään avoimesti ja syrjimättömästi tiettyä menettelyä noudattaen (11). |
| --- | --- |

4.5.1

ETSK on yhtä mieltä siitä, että erityisesti hoitokustannusten kasvua ajatellen olisi ”keskityttävä turvaamaan tehokkain potilaille annettava hoito tehokkaassa terveydenhuoltojärjestelmässä”. Tulee muistaa, että lääkkeiden osuus terveydenhuollon budjeteista on keskimäärin 15 prosenttia (10). Jäsenvaltioilla on myös velvollisuus varmistaa, että hintoja ja korvauksia koskevat päätökset tehdään avoimesti ja syrjimättömästi tiettyä menettelyä noudattaen (11).

| 4.5.2 | Jäsenvaltiot ovat lisäksi selkeästi toimivaltaisia toteuttamaan kansallisia toimia hallitakseen terveydenhuollon menoja. Tämän seurauksena hintataso vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain, ja laajentumisen myötä erot korostuvat entisestään. ETSK haluaa kuitenkin painottaa, ettei valittu hinnoittelujärjestelmä saa estää innovatiivisten ja laadukkaiden lääkkeiden markkinoillepääsyä. Komitea kehottaa komissiota ryhtymään toimiin ns. avoimuusdirektiivin (direktiivi 89/105/ETY) täysimittaiseksi soveltamiseksi. |
| --- | --- |

4.5.2

Jäsenvaltiot ovat lisäksi selkeästi toimivaltaisia toteuttamaan kansallisia toimia hallitakseen terveydenhuollon menoja. Tämän seurauksena hintataso vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain, ja laajentumisen myötä erot korostuvat entisestään. ETSK haluaa kuitenkin painottaa, ettei valittu hinnoittelujärjestelmä saa estää innovatiivisten ja laadukkaiden lääkkeiden markkinoillepääsyä. Komitea kehottaa komissiota ryhtymään toimiin ns. avoimuusdirektiivin (direktiivi 89/105/ETY) täysimittaiseksi soveltamiseksi.

| 4.5.3 | Hallinnollisesti määriteltyjen hintojen huomattavat erot voivat haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Komitea pitääkin tervetulleena komission ehdotusta, jonka mukaan olisi ryhdyttävä tarkastelemaan, mitä vaihtoehtoisia tapoja jäsenvaltioille voidaan tarjota niiden lääkemenojen hallitsemiseksi. ETSK on samaa mieltä siitä, että nykyistä kilpailukykyisempien ja dynaamisempien markkinamekanismien avulla voitaisiin edistää tavoitteena olevaa markkinoiden integroitumista. Myös lääkkeiden yksityisen ja julkisen rahoituksen sekä kansanterveyden tulisi kuulua edellä mainitun tarkastelun kohteisiin. |
| --- | --- |

4.5.3

Hallinnollisesti määriteltyjen hintojen huomattavat erot voivat haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Komitea pitääkin tervetulleena komission ehdotusta, jonka mukaan olisi ryhdyttävä tarkastelemaan, mitä vaihtoehtoisia tapoja jäsenvaltioille voidaan tarjota niiden lääkemenojen hallitsemiseksi. ETSK on samaa mieltä siitä, että nykyistä kilpailukykyisempien ja dynaamisempien markkinamekanismien avulla voitaisiin edistää tavoitteena olevaa markkinoiden integroitumista. Myös lääkkeiden yksityisen ja julkisen rahoituksen sekä kansanterveyden tulisi kuulua edellä mainitun tarkastelun kohteisiin.

4.5.4   Niiden lääkkeiden osalta, joita valtio ei osta ja joista se ei maksa korvauksia, tulee taata täysin vapaa kilpailu.

| 4.5.4.1 | ETSK katsoo, että kun uudelle lääkkeelle on myönnetty myyntilupa (eli varmistettu sen teho, turvallisuus ja laatu), se olisi saatettava potilaan saataville viivyttelemättä, mikäli potilaan terveydentila sitä edellyttää. Komitea kannattaa mahdollisuutta tuoda uudet lääkkeet saataville heti, kun niille on myönnetty myyntilupa. |
| --- | --- |

4.5.4.1

ETSK katsoo, että kun uudelle lääkkeelle on myönnetty myyntilupa (eli varmistettu sen teho, turvallisuus ja laatu), se olisi saatettava potilaan saataville viivyttelemättä, mikäli potilaan terveydentila sitä edellyttää. Komitea kannattaa mahdollisuutta tuoda uudet lääkkeet saataville heti, kun niille on myönnetty myyntilupa.

| 4.5.4.2 | Jäsenvaltioittain vaihteleva terveydenhuoltomenojen rahoitus ja seuranta saattaa haitata potilaiden mahdollisuutta saada käyttöönsä uusia lääkkeitä samanaikaisesti eri puolilla unionia. Suoran hintavalvonnan korvaaminen terveydenhuoltomenojen seurannalla on komiteasta kannatettavaa. Lisäksi komitea haluaa kannustaa komissiota edistämään keskustelua toimista, jotka mahdollistavat tämän tavoitteen saavuttamisen. Tässä yhteydessä pitäisi olla mahdollista harkita hintavalvonnan lopettamista niiden valmistajien osalta, joiden valmistamia lääkkeitä ei hankita julkisin varoin eikä korvata pakollisessa sairausvakuutusjärjestelmässä. |
| --- | --- |

4.5.4.2

Jäsenvaltioittain vaihteleva terveydenhuoltomenojen rahoitus ja seuranta saattaa haitata potilaiden mahdollisuutta saada käyttöönsä uusia lääkkeitä samanaikaisesti eri puolilla unionia. Suoran hintavalvonnan korvaaminen terveydenhuoltomenojen seurannalla on komiteasta kannatettavaa. Lisäksi komitea haluaa kannustaa komissiota edistämään keskustelua toimista, jotka mahdollistavat tämän tavoitteen saavuttamisen. Tässä yhteydessä pitäisi olla mahdollista harkita hintavalvonnan lopettamista niiden valmistajien osalta, joiden valmistamia lääkkeitä ei hankita julkisin varoin eikä korvata pakollisessa sairausvakuutusjärjestelmässä.

4.6   Kilpailukykyiset rinnakkaisvalmisteiden markkinat

| 4.6.1 | ETSK on yhtä mieltä siitä, että rinnakkaisvalmisteilla on huomattava merkitys terveydenhuollon kustannusten hillitsemisessä ja siten sen kestävän rahoituksen ylläpitämisessä. Rinnakkaisvalmisteiden käyttö ja innovatiivisten tuotteiden kehittäminen on kuitenkin tärkeää tasapainottaa siten, että ylläpidetään teollisuuden dynaamisuutta ja säilytetään potilaiden valinnanvara. |
| --- | --- |

4.6.1

ETSK on yhtä mieltä siitä, että rinnakkaisvalmisteilla on huomattava merkitys terveydenhuollon kustannusten hillitsemisessä ja siten sen kestävän rahoituksen ylläpitämisessä. Rinnakkaisvalmisteiden käyttö ja innovatiivisten tuotteiden kehittäminen on kuitenkin tärkeää tasapainottaa siten, että ylläpidetään teollisuuden dynaamisuutta ja säilytetään potilaiden valinnanvara.

| 4.6.2 | ETSK kannattaa rinnakkaisvalmisteiden selkeää yhteisönlaajuista määrittelyä ja katsoo erityisesti, että on tarpeen ottaa huomioon teollis- ja tekijänoikeudet laajentumista ajatellen. |
| --- | --- |

4.6.2

ETSK kannattaa rinnakkaisvalmisteiden selkeää yhteisönlaajuista määrittelyä ja katsoo erityisesti, että on tarpeen ottaa huomioon teollis- ja tekijänoikeudet laajentumista ajatellen.

4.7   Kilpailukykyiset käsikauppalääkkeiden markkinat

| 4.7.1 | Vaikka on myönnettävä, että apteekeissa ja vähittäiskaupassa myytävät käsikauppalääkkeet edistävät markkinoiden kilpailukykyä ja tarjoavat kuluttajille mahdollisuuden hankkia niitä käymättä lääkärissä, ETSK pitää tärkeänä varmistaa, että kyseisten lääkkeiden käyttö on täysin turvallista. |
| --- | --- |

4.7.1

Vaikka on myönnettävä, että apteekeissa ja vähittäiskaupassa myytävät käsikauppalääkkeet edistävät markkinoiden kilpailukykyä ja tarjoavat kuluttajille mahdollisuuden hankkia niitä käymättä lääkärissä, ETSK pitää tärkeänä varmistaa, että kyseisten lääkkeiden käyttö on täysin turvallista.

| 4.7.2 | Käsikauppalääkkeiden luokittelu vaihtelee jäsenvaltioittain. Komitea kannattaa ehdotuksia, joiden mukaan luokittelupäätöksiä tulisi pyrkiä yhdenmukaistamaan yhtenäismarkkinoiden periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

4.7.2

Käsikauppalääkkeiden luokittelu vaihtelee jäsenvaltioittain. Komitea kannattaa ehdotuksia, joiden mukaan luokittelupäätöksiä tulisi pyrkiä yhdenmukaistamaan yhtenäismarkkinoiden periaatteiden mukaisesti.

| 4.7.3 | Lisäksi komitea kannattaa komission ehdotusta, että resepti- ja käsikauppalääkkeillä olisi oltava sama tavaramerkki, kun jäsenvaltiot voivat olla varmoja siitä, että tästä ei aiheudu vaaraa kansanterveydelle. |
| --- | --- |

4.7.3

Lisäksi komitea kannattaa komission ehdotusta, että resepti- ja käsikauppalääkkeillä olisi oltava sama tavaramerkki, kun jäsenvaltiot voivat olla varmoja siitä, että tästä ei aiheudu vaaraa kansanterveydelle.

| 4.7.4 | ETSK tuo kuitenkin uudelleen esiin huolensa siitä, että käsikaupassa myydään myös sisäisesti käytettäviä antibiootteja sekä virus- ja sienilääkkeitä. Niiden ostamisen tulisi komitean mielestä aina edellyttää lääkemääräystä. Edellä mainittujen lääkkeiden turhaan tai epäasianmukaiseen käyttöön liittyy laajempi ongelma eli lääkeresistenssin riski. Se puolestaan haittaa myöhemmin puhkeavien sairauksien ja etenkin vakavien infektioiden hoitoa. Tästä syystä on tärkeää, että nämä lääkkeet nähdään osana laajaa kansanterveyden kenttää ja että niiden käyttöä säädellään lääkemääräyksin. On ratkaisevan tärkeää, että potilaat saavat täsmällistä ja helposti ymmärrettävää tähän liittyvää tietoa ja että reseptilääkkeiden käyttöä valvotaan ja että niitä tutkitaan myös tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

4.7.4

ETSK tuo kuitenkin uudelleen esiin huolensa siitä, että käsikaupassa myydään myös sisäisesti käytettäviä antibiootteja sekä virus- ja sienilääkkeitä. Niiden ostamisen tulisi komitean mielestä aina edellyttää lääkemääräystä. Edellä mainittujen lääkkeiden turhaan tai epäasianmukaiseen käyttöön liittyy laajempi ongelma eli lääkeresistenssin riski. Se puolestaan haittaa myöhemmin puhkeavien sairauksien ja etenkin vakavien infektioiden hoitoa. Tästä syystä on tärkeää, että nämä lääkkeet nähdään osana laajaa kansanterveyden kenttää ja että niiden käyttöä säädellään lääkemääräyksin. On ratkaisevan tärkeää, että potilaat saavat täsmällistä ja helposti ymmärrettävää tähän liittyvää tietoa ja että reseptilääkkeiden käyttöä valvotaan ja että niitä tutkitaan myös tulevaisuudessa.

4.8   EU:n tieteellisen perustan lujittaminen

| 4.8.1 | ETSK myöntää, että lääketeollisuuden kannalta on tärkeää kehittää ja ylläpitää lääketeollisuuden ja alaan liittyvien tieteellisten laitosten asiantuntemusta hyödyntävää dynaamista tutkimus- ja kehitysperustaa. |
| --- | --- |

4.8.1

ETSK myöntää, että lääketeollisuuden kannalta on tärkeää kehittää ja ylläpitää lääketeollisuuden ja alaan liittyvien tieteellisten laitosten asiantuntemusta hyödyntävää dynaamista tutkimus- ja kehitysperustaa.

| 4.8.2 | ETSK kannattaa ajatusta perustaa alalle virtuaalisia tutkimuslaitoksia, jotka edistäisivät ja organisoisivat kansanterveyteen ja bioteknologiaan liittyvää tutkimusta Euroopassa kokoamalla yhteen tahoja, joilla on yhteisiä tutkimusintressejä. Komitea katsoo, että mikäli unioni haluaa pitää tieteen ammattilaiset Euroopassa ja kilpailla vakavasti Yhdysvaltojen kanssa tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin aloilla, on luotava johdonmukainen rakenne, jolla asianmukaisin keinoin kootaan yhteen tieto ja asiantuntemus. Kuudes tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma on tässä suhteessa tervetullut ensi askel. |
| --- | --- |

4.8.2

ETSK kannattaa ajatusta perustaa alalle virtuaalisia tutkimuslaitoksia, jotka edistäisivät ja organisoisivat kansanterveyteen ja bioteknologiaan liittyvää tutkimusta Euroopassa kokoamalla yhteen tahoja, joilla on yhteisiä tutkimusintressejä. Komitea katsoo, että mikäli unioni haluaa pitää tieteen ammattilaiset Euroopassa ja kilpailla vakavasti Yhdysvaltojen kanssa tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin aloilla, on luotava johdonmukainen rakenne, jolla asianmukaisin keinoin kootaan yhteen tieto ja asiantuntemus. Kuudes tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma on tässä suhteessa tervetullut ensi askel.

| 4.8.3 | ETSK kannattaa aiemmin antamassaan lausunnossa eurooppalaisen tautien torjunta- ja valvontakeskuksen perustamista (12) entistä vahvemman tieteellisen perustan tarjoamiseksi kansanterveystyölle Euroopassa. |
| --- | --- |

4.8.3

ETSK kannattaa aiemmin antamassaan lausunnossa eurooppalaisen tautien torjunta- ja valvontakeskuksen perustamista (12) entistä vahvemman tieteellisen perustan tarjoamiseksi kansanterveystyölle Euroopassa.

| 4.8.4 | Samalla kun ETSK kannattaa tutkimuksen ja innovoinnin tukemista, komitea korostaa, että se edellyttää uusia investointilähteitä. Tätä tarkoitusta varten ETSK kannattaa ehdotusta selvittää lähemmin tutkimustoiminnan rahoituksen yhteydessä esitettyjä vaihtoehtoja, joita ovat riskipääomasijoitukset, edulliset luotot, verohuojennukset, taatut markkinat ja patenttioikeuksien ja/tai yksinoikeuksien laajentaminen. Lisäksi on tärkeää, että yliopistojen, tutkimuslaitosten ja teollisuuden välinen synergia tunnistetaan nykyistä paremmin ja sitä hyödynnetään entistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

4.8.4

Samalla kun ETSK kannattaa tutkimuksen ja innovoinnin tukemista, komitea korostaa, että se edellyttää uusia investointilähteitä. Tätä tarkoitusta varten ETSK kannattaa ehdotusta selvittää lähemmin tutkimustoiminnan rahoituksen yhteydessä esitettyjä vaihtoehtoja, joita ovat riskipääomasijoitukset, edulliset luotot, verohuojennukset, taatut markkinat ja patenttioikeuksien ja/tai yksinoikeuksien laajentaminen. Lisäksi on tärkeää, että yliopistojen, tutkimuslaitosten ja teollisuuden välinen synergia tunnistetaan nykyistä paremmin ja sitä hyödynnetään entistä tehokkaammin.

4.9   Tutkimustoiminnan kannustaminen

| 4.9.1 | Komitea pitää kliinisiä tutkimuksia (13) koskevaa direktiiviä tervetulleena, sillä siinä painotetaan potilaiden suojelun ensisijaisuutta tutkimusta suunniteltaessa. Lisäksi direktiivissä korostetaan tarvetta yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa hallinnollisia menettelyjä tutkimusten koordinoinnin parantamiseksi Euroopan unionissa. Myös säännös, jolla perustetaan ensimmäistä kertaa Euroopan laajuinen kliinisten tutkimusten tietokanta, on tervetullut. |
| --- | --- |

4.9.1

Komitea pitää kliinisiä tutkimuksia (13) koskevaa direktiiviä tervetulleena, sillä siinä painotetaan potilaiden suojelun ensisijaisuutta tutkimusta suunniteltaessa. Lisäksi direktiivissä korostetaan tarvetta yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa hallinnollisia menettelyjä tutkimusten koordinoinnin parantamiseksi Euroopan unionissa. Myös säännös, jolla perustetaan ensimmäistä kertaa Euroopan laajuinen kliinisten tutkimusten tietokanta, on tervetullut.

| 4.9.2 | ETSK painottaa, että todellinen innovaation lähde voi olla myös pieni yksittäinen yritys tai henkilö, jolla on ”loistava idea”. On kuitenkin olemassa riski, että näistä lähteistä peräisin oleva innovaatio tukehtuu unionin ja jäsenvaltioiden monimutkaisiin hallinnollisiin menettelyihin tai suurten yritysten tarpeeseen valita samanaikaisesti edistettäviä tutkimushankkeita. Olisikin tuettava tämän innovaatiolähteen tarjoamia mahdollisuuksia ja edistettävä yritysten välistä yhteistyötä, jotta esiin nousseista ideoista voitaisiin kehittää mahdollisesti markkinakelpoisia hoitomuotoja. |
| --- | --- |

4.9.2

ETSK painottaa, että todellinen innovaation lähde voi olla myös pieni yksittäinen yritys tai henkilö, jolla on ”loistava idea”. On kuitenkin olemassa riski, että näistä lähteistä peräisin oleva innovaatio tukehtuu unionin ja jäsenvaltioiden monimutkaisiin hallinnollisiin menettelyihin tai suurten yritysten tarpeeseen valita samanaikaisesti edistettäviä tutkimushankkeita. Olisikin tuettava tämän innovaatiolähteen tarjoamia mahdollisuuksia ja edistettävä yritysten välistä yhteistyötä, jotta esiin nousseista ideoista voitaisiin kehittää mahdollisesti markkinakelpoisia hoitomuotoja.

| 4.9.3 | Yhdysvaltoihin verrattuna EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa keskitytään monesti ”välttämään virheitä” sen sijaan, että otettaisiin riski ja tähdättäisiin onnistuneeseen lopputulokseen epäonnistumistenkin kautta. Tämän tavoitteen saavuttamiseen on vielä matkaa. Komitea on samaa mieltä siitä, että kaikkien jäsenvaltioiden on mahdollisimman pikaisesti pantava täytäntöön direktiivi bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta, sillä muuten eurooppalaisen biotekniikka-alan kehitys estyy. |
| --- | --- |

4.9.3

Yhdysvaltoihin verrattuna EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa keskitytään monesti ”välttämään virheitä” sen sijaan, että otettaisiin riski ja tähdättäisiin onnistuneeseen lopputulokseen epäonnistumistenkin kautta. Tämän tavoitteen saavuttamiseen on vielä matkaa. Komitea on samaa mieltä siitä, että kaikkien jäsenvaltioiden on mahdollisimman pikaisesti pantava täytäntöön direktiivi bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta, sillä muuten eurooppalaisen biotekniikka-alan kehitys estyy.

| 4.9.4 | ETSK kannattaa myös yhteisöpatenttisäännösten hyväksymistä, sillä se alentaisi jäsenvaltiokohtaisia kuluja. |
| --- | --- |

4.9.4

ETSK kannattaa myös yhteisöpatenttisäännösten hyväksymistä, sillä se alentaisi jäsenvaltiokohtaisia kuluja.

| 4.9.5 | Komitea korostaa, että lapsille annettavista lääkkeistä 40—50:tä prosenttia ei ole erityisesti lisensoitu lastenlääkkeeksi eikä niille ole haettu kyseistä lupaa. ETSK suositteleekin kohdennettuja tutkimuksia sen selvittämiseksi, mikä on lapsille, vanhuksille, miehille ja naisille asianmukainen lääkeannos. Tärkeintä on selvittää asianmukainen, turvallinen ja tehokas lääkeannos tietyssä tilanteessa. |
| --- | --- |

4.9.5

Komitea korostaa, että lapsille annettavista lääkkeistä 40—50:tä prosenttia ei ole erityisesti lisensoitu lastenlääkkeeksi eikä niille ole haettu kyseistä lupaa. ETSK suositteleekin kohdennettuja tutkimuksia sen selvittämiseksi, mikä on lapsille, vanhuksille, miehille ja naisille asianmukainen lääkeannos. Tärkeintä on selvittää asianmukainen, turvallinen ja tehokas lääkeannos tietyssä tilanteessa.

| 4.9.6 | Oikea annostus on erityisen tärkeää ajatellen vanhuksia, jotka monesti käyttävät samanaikaisesti useista eri syistä määrättyjä lääkkeitä ja kärsivät (esim. munuaisten tai maksan) lievästä vajaatoiminnasta. Kyseessä on siis lääkkeen yhteensopivuus toisten samalle henkilölle määrättyjen lääkkeiden kanssa. |
| --- | --- |

4.9.6

Oikea annostus on erityisen tärkeää ajatellen vanhuksia, jotka monesti käyttävät samanaikaisesti useista eri syistä määrättyjä lääkkeitä ja kärsivät (esim. munuaisten tai maksan) lievästä vajaatoiminnasta. Kyseessä on siis lääkkeen yhteensopivuus toisten samalle henkilölle määrättyjen lääkkeiden kanssa.

| 4.9.7 | ETSK muistuttaa lisäksi Euroopassa erittäin harvinaisista, mutta kehitysmaissa monesti yleisistä sairauksista. Lisääntyvä matkustaminen yhdessä ilmaston lämpenemisen kanssa voi aiheuttaa joidenkin harvinaisten sairauksien yleistymisen ja hankaloittaa niiden torjuntaa (14). |
| --- | --- |

4.9.7

ETSK muistuttaa lisäksi Euroopassa erittäin harvinaisista, mutta kehitysmaissa monesti yleisistä sairauksista. Lisääntyvä matkustaminen yhdessä ilmaston lämpenemisen kanssa voi aiheuttaa joidenkin harvinaisten sairauksien yleistymisen ja hankaloittaa niiden torjuntaa (14).

4.10   Lääkkeet laajentuneessa Euroopan unionissa

| 4.10.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että yhtenä tärkeänä haasteena on uusien jäsenvaltioiden talouksien ja terveydenhuoltojärjestelmien integrointi unioniin. Useimmissa unioniin liittyvissä maissa on terveydenhuoltoon käytettävissä vähemmän resursseja kuin nykyisissä jäsenvaltioissa. Tästä syystä lääkkeiden saatavuus ja edullisuus ovat niiden terveydenhuoltojärjestelmien kannalta tärkeitä tekijöitä. Tätä seikkaa on lisäksi tarkasteltava yhdessä terveydenhuoltokulujen kasvun, väestön ikääntymisen ja uusien sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen tarpeiden kanssa. |
| --- | --- |

4.10.1

ETSK on samaa mieltä siitä, että yhtenä tärkeänä haasteena on uusien jäsenvaltioiden talouksien ja terveydenhuoltojärjestelmien integrointi unioniin. Useimmissa unioniin liittyvissä maissa on terveydenhuoltoon käytettävissä vähemmän resursseja kuin nykyisissä jäsenvaltioissa. Tästä syystä lääkkeiden saatavuus ja edullisuus ovat niiden terveydenhuoltojärjestelmien kannalta tärkeitä tekijöitä. Tätä seikkaa on lisäksi tarkasteltava yhdessä terveydenhuoltokulujen kasvun, väestön ikääntymisen ja uusien sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen tarpeiden kanssa.

| 4.10.2 | Myös teollis- ja tekijänoikeuksien harmonisointi tarjoaa haasteen. Muussa tapauksessa hintataso voi muodostua huomattavan erilaiseksi, mikä puolestaan voi lisätä rinnakkaistuontia, joka aiheutuu jäsenvaltioiden välisistä systemaattisista hintaeroista. Muut henkilöt tai organisaatiot kuin myyntiluvan haltija voivat hankkia tukkuerän lääkettä maasta, jossa sen hinta on halvempi kuin maassa, johon se on tarkoitus tuoda, ja myydä sen pelkästään hintaerosta muodostuvalla voitolla. ETSK kannattaa komission esittämiä toimia ongelman ratkaisemiseksi, eli sääntöjenmukaista velvollisuutta ilmoittaa etukäteen myyntiluvan haltijalle, jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja Euroopan lääkearviointivirastolle aikomuksesta aloittaa rinnakkaistuonti toiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

4.10.2

Myös teollis- ja tekijänoikeuksien harmonisointi tarjoaa haasteen. Muussa tapauksessa hintataso voi muodostua huomattavan erilaiseksi, mikä puolestaan voi lisätä rinnakkaistuontia, joka aiheutuu jäsenvaltioiden välisistä systemaattisista hintaeroista. Muut henkilöt tai organisaatiot kuin myyntiluvan haltija voivat hankkia tukkuerän lääkettä maasta, jossa sen hinta on halvempi kuin maassa, johon se on tarkoitus tuoda, ja myydä sen pelkästään hintaerosta muodostuvalla voitolla. ETSK kannattaa komission esittämiä toimia ongelman ratkaisemiseksi, eli sääntöjenmukaista velvollisuutta ilmoittaa etukäteen myyntiluvan haltijalle, jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja Euroopan lääkearviointivirastolle aikomuksesta aloittaa rinnakkaistuonti toiseen jäsenvaltioon.

| 4.10.3 | On kuitenkin muistettava, että juridinen vastuu teollis- ja tekijänoikeuksien soveltamisen valvonnasta on edelleen patentinhaltijalla. |
| --- | --- |

4.10.3

On kuitenkin muistettava, että juridinen vastuu teollis- ja tekijänoikeuksien soveltamisen valvonnasta on edelleen patentinhaltijalla.

| 4.10.4 | ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä komission toimiin, joilla pyritään varmistamaan, että uusille jäsenvaltioille tarjoutuu mahdollisuus käydä vuoropuhelua lääkealan sääntelykehyksen soveltamiseen mahdollisesti liittyvistä vaikeuksista sekä ennen liittymistä että sen jälkeen. |
| --- | --- |

4.10.4

ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä komission toimiin, joilla pyritään varmistamaan, että uusille jäsenvaltioille tarjoutuu mahdollisuus käydä vuoropuhelua lääkealan sääntelykehyksen soveltamiseen mahdollisesti liittyvistä vaikeuksista sekä ennen liittymistä että sen jälkeen.

4.11   Jäsenvaltiot ottavat oppia toisistaan

| 4.11.1 | Euroopan lääkealan kehityksen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot voivat oppia toisiltaan. ETSK pitääkin tervetulleena komission ehdotusta laatia EU:n laajuisia indikaattoreita, jotka kattavat sekä teollisuuden kilpailukyvyn että kansanterveyteen liittyvät tavoitteet. ETSK pitää myönteisenä, että mittareita laatimaan perustetaan työryhmä. |
| --- | --- |

4.11.1

Euroopan lääkealan kehityksen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot voivat oppia toisiltaan. ETSK pitääkin tervetulleena komission ehdotusta laatia EU:n laajuisia indikaattoreita, jotka kattavat sekä teollisuuden kilpailukyvyn että kansanterveyteen liittyvät tavoitteet. ETSK pitää myönteisenä, että mittareita laatimaan perustetaan työryhmä.

| 4.11.2 | Indikaattoreiden tulee kattaa lääkevalmisteiden tehokkuuden ja terveydenhuollon suorituskykyyn liittyvien tekijöiden lisäksi






  — | tarjonta |
| --- | --- | --- |

4.11.2

Indikaattoreiden tulee kattaa lääkevalmisteiden tehokkuuden ja terveydenhuollon suorituskykyyn liittyvien tekijöiden lisäksi

—

tarjonta

| — | kysyntä ja sääntelykehys |
| --- | --- |

—

kysyntä ja sääntelykehys

| — | alan tuotos |
| --- | --- |

—

alan tuotos

| — | makrotaloudelliset tekijät. |
| --- | --- |

—

makrotaloudelliset tekijät.

5   Päätelmät

| 5.1 | ETSK pitää tervetulleena komission tiedonantoa Euroopan lääketeollisuuden lujittamisesta potilaiden eduksi ja antaa tukensa siinä luonnostellulle kattavalle ohjelmalle. On myönnettävä, että tiedonanto on kunnianhimoinen ja että siinä asetettujen tavoitteiden täyttäminen on haasteellinen tehtävä. |
| --- | --- |

5.1

ETSK pitää tervetulleena komission tiedonantoa Euroopan lääketeollisuuden lujittamisesta potilaiden eduksi ja antaa tukensa siinä luonnostellulle kattavalle ohjelmalle. On myönnettävä, että tiedonanto on kunnianhimoinen ja että siinä asetettujen tavoitteiden täyttäminen on haasteellinen tehtävä.

| 5.2 | Vaikka tiedonanto komitean näkemyksen mukaan täyttää tavoitteet potilaille koituvan hyödyn, eurooppalaisen kilpailukykyisen teollisuuden edistämisen, EU:n tieteellisen perustan vahvistamisen, unionin laajentumisen ja jäsenvaltioiden toisiltaan oppimisen suhteen, ETSK toivoo seuraavien seikkojen ottamista huomioon. |
| --- | --- |

5.2

Vaikka tiedonanto komitean näkemyksen mukaan täyttää tavoitteet potilaille koituvan hyödyn, eurooppalaisen kilpailukykyisen teollisuuden edistämisen, EU:n tieteellisen perustan vahvistamisen, unionin laajentumisen ja jäsenvaltioiden toisiltaan oppimisen suhteen, ETSK toivoo seuraavien seikkojen ottamista huomioon.

| 5.3 | ETSK painottaa, että kaikkien 25 jäsenvaltion hallituksista riippuvaisen päätöksentekoprosessin vuoksi unionin lääketeollisuus vaikuttaa yhdysvaltalaiseen ja japanilaiseen teollisuuteen verrattuna heikolta, sillä kyseisissä maissa voidaan tutkimuksen, innovoinnin, markkinoinnin sekä hinnoittelun osalta noudattaa yhtenäistä lähestymistapaa. Komitea korostaa, että aitoihin yhtenäismarkkinoihin tähtäävien G10-ryhmän suositusten myötä alkanutta prosessia tulisi jatkaa. Lisäksi jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja kansanterveyteen kohdistuva vaikutus on paikallaan selvittää esitetyn esikuva-analyysin avulla. |
| --- | --- |

5.3

ETSK painottaa, että kaikkien 25 jäsenvaltion hallituksista riippuvaisen päätöksentekoprosessin vuoksi unionin lääketeollisuus vaikuttaa yhdysvaltalaiseen ja japanilaiseen teollisuuteen verrattuna heikolta, sillä kyseisissä maissa voidaan tutkimuksen, innovoinnin, markkinoinnin sekä hinnoittelun osalta noudattaa yhtenäistä lähestymistapaa. Komitea korostaa, että aitoihin yhtenäismarkkinoihin tähtäävien G10-ryhmän suositusten myötä alkanutta prosessia tulisi jatkaa. Lisäksi jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja kansanterveyteen kohdistuva vaikutus on paikallaan selvittää esitetyn esikuva-analyysin avulla.

| 5.4 | ETSK haluaa kiinnittää huomiota lääketeollisuutta koskeviin viime vuosina julkaistuihin katsauksiin, asiakirjoihin ja ehdotuksiin. Lisäksi komitea ilmaisee huolensa siitä, miten kehitystä voitaisiin nopeuttaa G10-ryhmän suositusten, komission tiedonannon ja neuvoston sitoumusten tuloksena. |
| --- | --- |

5.4

ETSK haluaa kiinnittää huomiota lääketeollisuutta koskeviin viime vuosina julkaistuihin katsauksiin, asiakirjoihin ja ehdotuksiin. Lisäksi komitea ilmaisee huolensa siitä, miten kehitystä voitaisiin nopeuttaa G10-ryhmän suositusten, komission tiedonannon ja neuvoston sitoumusten tuloksena.

| 5.5 | ETSK myöntää, että lääkealan yhtenäismarkkinoiden toteuttamista hankaloittaa alan monimutkaisuus ja riippuvuus jäsenvaltioiden toimivallasta ja keskenään erilaisista järjestelmistä. Samalla komitea kuitenkin korostaa, että tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää laatia selkeä strategia. |
| --- | --- |

5.5

ETSK myöntää, että lääkealan yhtenäismarkkinoiden toteuttamista hankaloittaa alan monimutkaisuus ja riippuvuus jäsenvaltioiden toimivallasta ja keskenään erilaisista järjestelmistä. Samalla komitea kuitenkin korostaa, että tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää laatia selkeä strategia.

| 5.6 | ETSK tukee komission aikomusta laatia edistymistä kuvaavia indikaattoreita, joiden avulla alan kehitystä voidaan arvioida ja seurata. Komitea korostaa jälleen yhdenmukaisten ja luotettavien tilastotietojen kokoamisen tärkeyttä, sillä niiden perustella voidaan arvioida tiedonannossa hahmotellun ohjelman edistymistä. |
| --- | --- |

5.6

ETSK tukee komission aikomusta laatia edistymistä kuvaavia indikaattoreita, joiden avulla alan kehitystä voidaan arvioida ja seurata. Komitea korostaa jälleen yhdenmukaisten ja luotettavien tilastotietojen kokoamisen tärkeyttä, sillä niiden perustella voidaan arvioida tiedonannossa hahmotellun ohjelman edistymistä.

| 5.7 | Komitea painottaa jatkuvasti pitävänsä erittäin tärkeänä, että ihmisten terveyden suojelu asetetaan kaikessa sääntelyssä etusijalle. |
| --- | --- |

5.7

Komitea painottaa jatkuvasti pitävänsä erittäin tärkeänä, että ihmisten terveyden suojelu asetetaan kaikessa sääntelyssä etusijalle.

| 5.8 | ETSK tukee voimakkaasti ehdotusta erityisen tunnuksen käyttöönotosta terveysaiheisten verkkosivustojen ja muun tiedottamisen laadun osoittamiseksi ja korostaa, että on tärkeää rohkaista ihmisiä pyytämään neuvoja terveydenhuoltoalan ammattilaisilta. |
| --- | --- |

5.8

ETSK tukee voimakkaasti ehdotusta erityisen tunnuksen käyttöönotosta terveysaiheisten verkkosivustojen ja muun tiedottamisen laadun osoittamiseksi ja korostaa, että on tärkeää rohkaista ihmisiä pyytämään neuvoja terveydenhuoltoalan ammattilaisilta.

| 5.9 | ETSK kannattaa vakaata lääkevalvontajärjestelmää, jota on jatkuvasti vahvistettava, ja katsoo, että ehdotukseen on sisällytettävä epidemiologisten tutkimusten nykyistä tehokkaampi käyttö. |
| --- | --- |

5.9

ETSK kannattaa vakaata lääkevalvontajärjestelmää, jota on jatkuvasti vahvistettava, ja katsoo, että ehdotukseen on sisällytettävä epidemiologisten tutkimusten nykyistä tehokkaampi käyttö.

| 5.10 | ETSK uskoo, että tutkimustoimintaan on mahdollista kehittää nykyistä paremmin koordinoitu lähestymistapa, johon liittyvät hallintomenettelyt ovat aiempaa yksinkertaisempia ja yhdenmukaisempia. Mahdollisuuksia löytää uusia rahoituslähteitä, joita voisivat olla riskipääomasijoitukset, edulliset luotot ja verohuojennukset, pidetään tervetulleina, ja niitä tulisi pikaisesti ryhtyä toteuttamaan. |
| --- | --- |

5.10

ETSK uskoo, että tutkimustoimintaan on mahdollista kehittää nykyistä paremmin koordinoitu lähestymistapa, johon liittyvät hallintomenettelyt ovat aiempaa yksinkertaisempia ja yhdenmukaisempia. Mahdollisuuksia löytää uusia rahoituslähteitä, joita voisivat olla riskipääomasijoitukset, edulliset luotot ja verohuojennukset, pidetään tervetulleina, ja niitä tulisi pikaisesti ryhtyä toteuttamaan.

| 5.11 | ETSK suosittelee vuoropuhelun jatkamista ja järjestelmien yksinkertaistamista innovaation ja tiedon jakamisen mahdollistamiseksi tavoitteena teollisuuden vahvistaminen sekä kilpailukykyisen lääketeollisuuden tarjoaman osaamisen ja työllistämismahdollisuuksien ylläpitäminen ja kehittäminen. |
| --- | --- |

5.11

ETSK suosittelee vuoropuhelun jatkamista ja järjestelmien yksinkertaistamista innovaation ja tiedon jakamisen mahdollistamiseksi tavoitteena teollisuuden vahvistaminen sekä kilpailukykyisen lääketeollisuuden tarjoaman osaamisen ja työllistämismahdollisuuksien ylläpitäminen ja kehittäminen.

| 5.12 | ETSK suosittelee myös unionille ja sen jäsenvaltioille investoimista lääketeollisuuteen, jotta voidaan luoda osaamisverkostoja ja järjestää kohtuullisen pitkäaikaista rahoitusta innovaation edistämiseksi ja tutkimusryhmien työn jatkuvuuden tukemiseksi tarjoamalla niille tietty varmuus ja turvallisuus. |
| --- | --- |

5.12

ETSK suosittelee myös unionille ja sen jäsenvaltioille investoimista lääketeollisuuteen, jotta voidaan luoda osaamisverkostoja ja järjestää kohtuullisen pitkäaikaista rahoitusta innovaation edistämiseksi ja tutkimusryhmien työn jatkuvuuden tukemiseksi tarjoamalla niille tietty varmuus ja turvallisuus.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  Komission ”Enterprise papers”, 1/2001.

1

(2)  Terveysalan korkean tason asiantuntijaryhmän perustama.

2

(3)  Neuvoston (sisämarkkinat) päätelmät 18.5.1998.

3

(4)  ”European Commission High Level Group on Innovation and Provision of Medicines: A Call for action”, G10-lääkkeet, 7.5.2002.

4

(5)  Neuvoston päätöslauselma 1.—2.12.2003.

5

(6)  Asetusehdotusta koskeva ETSK:n lausunto, EUVL C 61, 14.3.2003, s. 1.

6

(7)  Päätösehdotusta koskeva ETSK:n lausunto EYVL C 116, 20.4.2001, s. 18.

7

(8)  Ibid.

8

(9)  Ibid.

9

(10)  ”Benchmarking Pharmaceutical Expenditure”, Itävallan kansanterveyslaitos, 2001.

10

(11)  Neuvoston direktiivi 89/105/ETY, EYVL L 40, 11.2.1989.

11

(12)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) [tautien ehkäisyn ja valvonnan] eurooppalaisen keskuksen perustamisesta”, esittelijä: Adrien Bedossa, EUVL C 32, 5.2.2004.

12

(13)  Direktiivi 2001/20/EY, EYVL L 121, 1.5.2001.

13

(14)  Harvinaisella sairaudella tarkoitetaan tässä Euroopassa harvinaista sairautta, joka voi kuitenkin olla erittäin yleinen muualla maailmassa ja jota saattaa esiintyä erityisesti, ja jopa ainoastaan, tropiikissa ja huomattavan köyhissä maissa. Tällaisten sairauksien hoitoon tarvittavien, hinnaltaan kilpailukykyisten lääkkeiden markkinat ovat hyvin suppeat, minkä vuoksi lääketehtaat eivät ole valmiita niihin paljoa panostamaan. Tällaisia sairauksia ovat esim. malaria, skistosomiaasi ja lepra.

14

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/15

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan tehdyn neuvoston päätöksen 1999/784/EY muuttamisesta”

(KOM(2003) 763 lopullinen — 2003/0293 COD)

(2004/C 241/03)

Euroopan unionin neuvosto päätti 14. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 157 artiklan 3 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Bo Green.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 171 ääntä puolesta ja 9 pidättyi äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Tehdessään päätöksen 1999/784/EY (1) neuvosto hyväksyi ehdotuksen yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan 31. joulukuuta 2004 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

1.1

Tehdessään päätöksen 1999/784/EY (1) neuvosto hyväksyi ehdotuksen yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan 31. joulukuuta 2004 päättyväksi kaudeksi.

| 1.2 | ETSK kannatti 22. syyskuuta 1999 antamassaan lausunnossa komission ehdotusta yhteisön osallistumisesta kyseiseen toimintaan. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannatti 22. syyskuuta 1999 antamassaan lausunnossa komission ehdotusta yhteisön osallistumisesta kyseiseen toimintaan.

| 1.3 | Perusteena sekä komission ehdotukselle että ETSK:n päätökselle kannattaa ehdotusta oli, että audiovisuaalisen alan teollisuus kuuluu niihin talouden aloihin, joilla on huomattava strateginen merkitys etenkin EU:n radio- ja televisiotoiminnalle ja elokuvatuotannolle. |
| --- | --- |

1.3

Perusteena sekä komission ehdotukselle että ETSK:n päätökselle kannattaa ehdotusta oli, että audiovisuaalisen alan teollisuus kuuluu niihin talouden aloihin, joilla on huomattava strateginen merkitys etenkin EU:n radio- ja televisiotoiminnalle ja elokuvatuotannolle.

2   Komission ehdotus

| 2.1 | Komissio ehdottaa seuraavaa:






  — | Yhteisön osallistumista Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan jatketaan kahdella vuodella siten, että osallistuminen kattaa vuodet 2005—2006. |
| --- | --- | --- |

2.1

Komissio ehdottaa seuraavaa:

—

Yhteisön osallistumista Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan jatketaan kahdella vuodella siten, että osallistuminen kattaa vuodet 2005—2006.

| — | Vuotuiseksi talousarvioksi vahvistetaan vuoden 2004 tasoa vastaava määrä eli 235 000 euroa. |
| --- | --- |

—

Vuotuiseksi talousarvioksi vahvistetaan vuoden 2004 tasoa vastaava määrä eli 235 000 euroa.

| 2.2 | Ehdotukselle esitetään erityisesti seuraavat perusteet:






  — | Observatorion toiminta markkinatilastojen sekä rahoitusta ja lainsäädäntöä koskevan tiedottamisen alalla voi edistää tehokkaasti asetettujen tavoitteiden saavuttamista, ja tämän vuoksi on yhteisön edun mukaista tukea observatorion rakennetta ja kahdenvälistä yhteistyötä sekä vakiinnuttaa tämä toiminta. |
| --- | --- | --- |

2.2

Ehdotukselle esitetään erityisesti seuraavat perusteet:

—

Observatorion toiminta markkinatilastojen sekä rahoitusta ja lainsäädäntöä koskevan tiedottamisen alalla voi edistää tehokkaasti asetettujen tavoitteiden saavuttamista, ja tämän vuoksi on yhteisön edun mukaista tukea observatorion rakennetta ja kahdenvälistä yhteistyötä sekä vakiinnuttaa tämä toiminta.

| — | Observatorion panos edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi paranee parhaillaan kehiteltävän uuden strategian soveltamisen myötä. Komissio osallistuu strategian kehittämiseen. Observatorion vastuussa olevat tahot hyväksyvät ajantasaistetun tehtävänkuvauksen ja asiaan kuuluvat rahoituspuitteet vuoden 2005 lopussa. Toteutus alkaa aikaisintaan vuonna 2006. |
| --- | --- |

—

Observatorion panos edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi paranee parhaillaan kehiteltävän uuden strategian soveltamisen myötä. Komissio osallistuu strategian kehittämiseen. Observatorion vastuussa olevat tahot hyväksyvät ajantasaistetun tehtävänkuvauksen ja asiaan kuuluvat rahoituspuitteet vuoden 2005 lopussa. Toteutus alkaa aikaisintaan vuonna 2006.

| 2.3 | Komission mielestä olisi asianmukaista jatkaa yhteisön osallistumista observatorion toimintaan kahden vuoden ajan, kun otetaan huomioon aiemmasta yhteistyöstä saadut myönteiset kokemukset, joista esitetään tiivistelmä välikertomuksessa (2). Tämä lyhyt jatkoaika kattaa tärkeän jakson, jonka aikana määritellään observatorion tulevat toimintamallit. Se voidaan sisällyttää yhteisön nykyisiin rahoitusnäkymiin rajoittamatta tulevia päätöksiä, jotka tehdään vuonna 2006, jolloin komissiolla on käytössään kaikki tiedot observatorion uudesta tehtävänkuvauksesta ja uusista rahoituspuitteista. |
| --- | --- |

2.3

Komission mielestä olisi asianmukaista jatkaa yhteisön osallistumista observatorion toimintaan kahden vuoden ajan, kun otetaan huomioon aiemmasta yhteistyöstä saadut myönteiset kokemukset, joista esitetään tiivistelmä välikertomuksessa (2). Tämä lyhyt jatkoaika kattaa tärkeän jakson, jonka aikana määritellään observatorion tulevat toimintamallit. Se voidaan sisällyttää yhteisön nykyisiin rahoitusnäkymiin rajoittamatta tulevia päätöksiä, jotka tehdään vuonna 2006, jolloin komissiolla on käytössään kaikki tiedot observatorion uudesta tehtävänkuvauksesta ja uusista rahoituspuitteista.

3   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannatti alun perin komission ehdotusta yhteisön osallistumisesta observatorion toimintaan, sillä osallistumisen katsottiin osaltaan lisäävän Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä parantamalla taloudellisen ja juridisen tiedon välitystä, tarjoamalla entistä selkeämmän kuvan markkinoista ja edistämällä avoimuutta sekä perusrakenneinvestointeja. |
| --- | --- |

3.1

ETSK kannatti alun perin komission ehdotusta yhteisön osallistumisesta observatorion toimintaan, sillä osallistumisen katsottiin osaltaan lisäävän Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä parantamalla taloudellisen ja juridisen tiedon välitystä, tarjoamalla entistä selkeämmän kuvan markkinoista ja edistämällä avoimuutta sekä perusrakenneinvestointeja.

| 3.2 | ETSK katsoo mm. observatorion toimintaa koskevan kertomuksen (3) perusteella, että odotukset yleensä samoin kuin ehdotuksen tukemisen alkuperäiset perustelut ovat yhä ajankohtaiset. Tässä yhteydessä on mainittava etenkin se seikka, että av-teollisuuteen liittyy huomattavia taloudellisia sekä kulttuuri- ja demokratianäkökohtia. |
| --- | --- |

3.2

ETSK katsoo mm. observatorion toimintaa koskevan kertomuksen (3) perusteella, että odotukset yleensä samoin kuin ehdotuksen tukemisen alkuperäiset perustelut ovat yhä ajankohtaiset. Tässä yhteydessä on mainittava etenkin se seikka, että av-teollisuuteen liittyy huomattavia taloudellisia sekä kulttuuri- ja demokratianäkökohtia.

4   Erityistä

| 4.1 | ETSK:n mielestä on tärkeää, että EU:n oman teollisuuden ja käyttäjien saatavilla on observatorion tarjoamien tietojen kaltaista luotettavaa ja ajantasaista informaatiota. |
| --- | --- |

4.1

ETSK:n mielestä on tärkeää, että EU:n oman teollisuuden ja käyttäjien saatavilla on observatorion tarjoamien tietojen kaltaista luotettavaa ja ajantasaista informaatiota.

| 4.2 | Komitea pitää tärkeänä, että kuluttajansuoja ja tekijänoikeudet ovat jatkossakin ensisijaisia aiheita observatorion asialistalla. |
| --- | --- |

4.2

Komitea pitää tärkeänä, että kuluttajansuoja ja tekijänoikeudet ovat jatkossakin ensisijaisia aiheita observatorion asialistalla.

| 4.3 | ETSK suosittelee lisäksi, että observatorio harkitsee audiovisuaalialan — filmiteollisuus mukaan luettuna — verotuskysymysten tarkastelua yhtenä teemana, koska muita näkökohtia, kuten ”erityisen tärkeiden alojen tukia” tai valtiontukia, on jo käsitelty. |
| --- | --- |

4.3

ETSK suosittelee lisäksi, että observatorio harkitsee audiovisuaalialan — filmiteollisuus mukaan luettuna — verotuskysymysten tarkastelua yhtenä teemana, koska muita näkökohtia, kuten ”erityisen tärkeiden alojen tukia” tai valtiontukia, on jo käsitelty.

| 4.4 | On tärkeää, että observatoriolla on mahdollisuus toimia nykyiseltä pohjalta siihen asti kunnes vuonna 2006 voidaan hyväksyä ja panna täytäntöön uusi strategia. |
| --- | --- |

4.4

On tärkeää, että observatoriolla on mahdollisuus toimia nykyiseltä pohjalta siihen asti kunnes vuonna 2006 voidaan hyväksyä ja panna täytäntöön uusi strategia.

| 4.5 | ETSK katsoo kuitenkin, että määrärahojen lisääminen nykyiseen verrattuna voi olla tarpeen uuden strategian yhteydessä etenkin kun otetaan huomioon multimedia- ja elokuva-alaan kohdistuva lisäpanostus. |
| --- | --- |

4.5

ETSK katsoo kuitenkin, että määrärahojen lisääminen nykyiseen verrattuna voi olla tarpeen uuden strategian yhteydessä etenkin kun otetaan huomioon multimedia- ja elokuva-alaan kohdistuva lisäpanostus.

5   Päätelmät

| 5.1 | ETSK kannattaa komission ehdotusta jatkaa yhteisön osallistumista Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan kahdella vuodella, sillä osallistuminen lisää osaltaan Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä parantamalla taloudellisen ja juridisen tiedon välitystä, tarjoamalla entistä selkeämmän kuvan markkinoista ja edistämällä avoimuutta sekä perusrakenneinvestointeja. |
| --- | --- |

5.1

ETSK kannattaa komission ehdotusta jatkaa yhteisön osallistumista Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan kahdella vuodella, sillä osallistuminen lisää osaltaan Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä parantamalla taloudellisen ja juridisen tiedon välitystä, tarjoamalla entistä selkeämmän kuvan markkinoista ja edistämällä avoimuutta sekä perusrakenneinvestointeja.

| 5.2 | Komitea toistaa analyysinsa, jossa korostetaan audiovisuaalialan strategista merkitystä Euroopan unionissa ja alan vaikutusta työllisyyteen (4). Koska audiovisuaalialan teollisuus ja sen osa-alueet kehittyvät edelleen ripeästi kaikkialla maailmassa, on entistä tärkeämpää ja strategisesti järkevää parantaa aloilta saatavaa tilastotietoa. |
| --- | --- |

5.2

Komitea toistaa analyysinsa, jossa korostetaan audiovisuaalialan strategista merkitystä Euroopan unionissa ja alan vaikutusta työllisyyteen (4). Koska audiovisuaalialan teollisuus ja sen osa-alueet kehittyvät edelleen ripeästi kaikkialla maailmassa, on entistä tärkeämpää ja strategisesti järkevää parantaa aloilta saatavaa tilastotietoa.

| 5.3 | ETSK toteaa toistamiseen (5), että komission tulisi perustaa ”Euroopan tietoyhteiskuntakeskus”, jonka avulla voitaisiin edistää multimedia-alan lähentymistä koskevien eri aloitteiden koordinointia sekä konkretisoida kulttuurialan toimintaa eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin puolustamiseksi ja edistämiseksi ja eurooppalaisen kulttuuripolitiikan luomiseksi. |
| --- | --- |

5.3

ETSK toteaa toistamiseen (5), että komission tulisi perustaa ”Euroopan tietoyhteiskuntakeskus”, jonka avulla voitaisiin edistää multimedia-alan lähentymistä koskevien eri aloitteiden koordinointia sekä konkretisoida kulttuurialan toimintaa eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin puolustamiseksi ja edistämiseksi ja eurooppalaisen kulttuuripolitiikan luomiseksi.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  EYVL L 307, 2.12.1999, s. 61.

1

(2)  Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan 22 päivänä marraskuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/784/EY täytäntöönpanosta, KOM(2002) 619 lopullinen.

2

(3)  Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan 22 päivänä marraskuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/784/EY täytäntöönpanosta.

3

(4)  EYVL C 204, 15.7.1996, s. 5, ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi (EY) Euroopan elokuva- ja televisiotuotannon edistämisen takuurahaston perustamisesta”.

4

(5)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen toimintaan”, KOM(1999) 111 lopull. — 99/0066 CNS.

5

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/17

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta ja päätösten N:o 96/391/EY ja N:o 1229/2003/EY kumoamisesta”

(KOM(2003) 742 lopullinen — 2003/0297 COD)

(2004/C 241/04)

Neuvosto päätti 19. helmikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 156 ja 251 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Ulla Sirkeinen.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 164 puolesta, 3 vastaan 17:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Komissio antoi vuonna 2001 Euroopan energiainfrastruktuuria koskevan tiedonannon. Jotta Euroopan laajentuneet sähkö- ja kaasumarkkinat toimisivat tehokkaasti, ei riitä, että sovelletaan yhteisiä sääntöjä ja vaatimuksia. Käytettävissä on myös oltava riittävä jäsenvaltioita yhdistävä infrastruktuuri. |
| --- | --- |

1.1

Komissio antoi vuonna 2001 Euroopan energiainfrastruktuuria koskevan tiedonannon. Jotta Euroopan laajentuneet sähkö- ja kaasumarkkinat toimisivat tehokkaasti, ei riitä, että sovelletaan yhteisiä sääntöjä ja vaatimuksia. Käytettävissä on myös oltava riittävä jäsenvaltioita yhdistävä infrastruktuuri.

| 1.2 | Vuoden 2001 tiedonannossa esitettiin joukko toimenpiteitä, kuten 10 prosentin yhteenliitäntäasteen tavoite sähkön osalta sekä Euroopan laajuisiin verkkoihin tarkoitetun rahoituksen suuntaaminen ensisijaisesti tiettyihin hankkeisiin, jotka on nimetty Euroopan etua koskeviksi ensisijaisiksi hankkeiksi. Komissio on myös ehdottanut, että nykyistä hankkeen kehitysvaiheessa myönnettävälle rahoitukselle asetettua 10 prosentin enimmäisrajaa nostettaisiin ensisijaisten hankkeiden osalta 20 prosenttiin. Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi 10 prosentin tavoitteen, mutta myönnettävän rahoituksen enimmäisrajan nostamisesta keskustellaan neuvostossa edelleen. |
| --- | --- |

1.2

Vuoden 2001 tiedonannossa esitettiin joukko toimenpiteitä, kuten 10 prosentin yhteenliitäntäasteen tavoite sähkön osalta sekä Euroopan laajuisiin verkkoihin tarkoitetun rahoituksen suuntaaminen ensisijaisesti tiettyihin hankkeisiin, jotka on nimetty Euroopan etua koskeviksi ensisijaisiksi hankkeiksi. Komissio on myös ehdottanut, että nykyistä hankkeen kehitysvaiheessa myönnettävälle rahoitukselle asetettua 10 prosentin enimmäisrajaa nostettaisiin ensisijaisten hankkeiden osalta 20 prosenttiin. Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi 10 prosentin tavoitteen, mutta myönnettävän rahoituksen enimmäisrajan nostamisesta keskustellaan neuvostossa edelleen.

| 1.3 | Jotta jäseneksi liittyvät maat voisivat liittyä osaksi sähkön ja kaasun sisämarkkinoita, Euroopan laajuisten verkkojen (TEN-verkkojen) suuntaviivoja on tarkistettava. Monet yhteisön ja jäsenyyteen valmistautuvien maiden välisiin yhteyksiin liittyvät hankkeet ovat jo oikeutettuja saamaan Euroopan laajuisiin verkkoihin tarkoitettua rahoitusta, mutta hankeluetteloa on täydennettävä. Samaa lähestymistapaa tarvitaan suhteessa naapurivaltioihin. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on luoda asteittain Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinat, jotka voisivat potentiaalisesti kattaa yli 35 maata, joissa on yhteensä yli 600 miljoonaa asukasta. Markkinat olisi luotava markkinoiden avaamista, ympäristönsuojelua ja turvallisuutta koskevien yhteisten vaatimusten pohjalta. |
| --- | --- |

1.3

Jotta jäseneksi liittyvät maat voisivat liittyä osaksi sähkön ja kaasun sisämarkkinoita, Euroopan laajuisten verkkojen (TEN-verkkojen) suuntaviivoja on tarkistettava. Monet yhteisön ja jäsenyyteen valmistautuvien maiden välisiin yhteyksiin liittyvät hankkeet ovat jo oikeutettuja saamaan Euroopan laajuisiin verkkoihin tarkoitettua rahoitusta, mutta hankeluetteloa on täydennettävä. Samaa lähestymistapaa tarvitaan suhteessa naapurivaltioihin. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on luoda asteittain Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinat, jotka voisivat potentiaalisesti kattaa yli 35 maata, joissa on yhteensä yli 600 miljoonaa asukasta. Markkinat olisi luotava markkinoiden avaamista, ympäristönsuojelua ja turvallisuutta koskevien yhteisten vaatimusten pohjalta.

| 1.4 | Maakaasun kysyntä kasvaa nopeasti, ja yhteisöstä on tulossa yhä enemmän riippuvainen kaasun tuonnista. Jotta eurooppalaiset energiamarkkinat voisivat toimia tehokkaasti ja EU:n tuleva kaasunsaanti voitaisiin taata, on monipuolistettava kaasun hankintalähteitä ja rakennettava uutta infrastruktuuria. Investointeja tarvitaan sekä uusiin toimitusputkistoihin että — vaikka nykyisiä infrastruktuureja käytettäisiinkin entistä joustavammin markkinoiden avaamisen jälkeen — myös EU:n sisäisiin putkistoihin. Tämä edellyttää tiivistä yhteistyötä toimittajamaiden sekä kauttakulkualueiden kanssa. |
| --- | --- |

1.4

Maakaasun kysyntä kasvaa nopeasti, ja yhteisöstä on tulossa yhä enemmän riippuvainen kaasun tuonnista. Jotta eurooppalaiset energiamarkkinat voisivat toimia tehokkaasti ja EU:n tuleva kaasunsaanti voitaisiin taata, on monipuolistettava kaasun hankintalähteitä ja rakennettava uutta infrastruktuuria. Investointeja tarvitaan sekä uusiin toimitusputkistoihin että — vaikka nykyisiä infrastruktuureja käytettäisiinkin entistä joustavammin markkinoiden avaamisen jälkeen — myös EU:n sisäisiin putkistoihin. Tämä edellyttää tiivistä yhteistyötä toimittajamaiden sekä kauttakulkualueiden kanssa.

2   Komission ehdotus

| 2.1 | Nyt käsiteltävänä oleva sähkön ja kaasun TEN-suuntaviivoja koskeva tarkistus integroi erityisesti uudet jäsenvaltiot osaksi sähkön ja kaasun sisämarkkinoita. Uudella tekstillä pyritään






  — | varmistamaan, että tarve integroida liittyvät valtiot ja naapurialueet entistä paremmin Euroopan laajempiin energiamarkkinoihin otetaan täysipainoisesti huomioon niitä hankkeita koskevassa luettelossa, jossa määrätään, mitkä hankkeet sisältyvät Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskeviin suuntaviivoihin ja ovat oikeutettuja näille hankkeille myönnettävään tukeen |
| --- | --- | --- |

2.1

Nyt käsiteltävänä oleva sähkön ja kaasun TEN-suuntaviivoja koskeva tarkistus integroi erityisesti uudet jäsenvaltiot osaksi sähkön ja kaasun sisämarkkinoita. Uudella tekstillä pyritään

—

varmistamaan, että tarve integroida liittyvät valtiot ja naapurialueet entistä paremmin Euroopan laajempiin energiamarkkinoihin otetaan täysipainoisesti huomioon niitä hankkeita koskevassa luettelossa, jossa määrätään, mitkä hankkeet sisältyvät Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskeviin suuntaviivoihin ja ovat oikeutettuja näille hankkeille myönnettävään tukeen

| — | ottamaan käyttöön järjestely, jossa tärkeimmät ensisijaisella akselilla sijaitsevat rajatylittävät hankkeet voidaan määritellä Euroopan etua koskeviksi hankkeiksi, sekä |
| --- | --- |

—

ottamaan käyttöön järjestely, jossa tärkeimmät ensisijaisella akselilla sijaitsevat rajatylittävät hankkeet voidaan määritellä Euroopan etua koskeviksi hankkeiksi, sekä

| — | antamaan komissiolle mahdollisuus nimetä ensisijaiselle hankkeelle eurooppalainen koordinaattori. |
| --- | --- |

—

antamaan komissiolle mahdollisuus nimetä ensisijaiselle hankkeelle eurooppalainen koordinaattori.

Tiedonannossa velvoitetaan jäsenvaltiot asettamaan ensisijaiset hankkeet etusijalle, helpottamaan ja nopeuttamaan hankkeiden toteuttamista sekä suorittamaan arviointeja ja raportoimaan komissiolle.

| 2.2 | Päätösehdotuksen liitteenä ovat luettelo niistä yhteistä etua koskevista hankkeista, jotka ovat oikeutettuja yhteisön taloudelliseen tukeen (liite III) liitteessä II määrättyjen arviointiperusteiden mukaisesti, luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista, jotka asetetaan etusijalle myönnettäessä hankkeille yhteisön rahoitusta (liite I), sekä luettelo Euroopan etua koskevista hankkeista (liite IV). |
| --- | --- |

2.2

Päätösehdotuksen liitteenä ovat luettelo niistä yhteistä etua koskevista hankkeista, jotka ovat oikeutettuja yhteisön taloudelliseen tukeen (liite III) liitteessä II määrättyjen arviointiperusteiden mukaisesti, luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista, jotka asetetaan etusijalle myönnettäessä hankkeille yhteisön rahoitusta (liite I), sekä luettelo Euroopan etua koskevista hankkeista (liite IV).

| 2.3 | Sähkö- ja kaasuverkkoja koskevien ensisijaisten hankkeiden toteuttamiseen on arvion mukaan investoitava yhteensä 28 miljardia euroa vuosina 2007—2013 (20 miljardia euroa EU:ssa ja 8 miljardia euroa EU:n ulkopuolisissa maissa). Lisäksi kustannuksia aiheuttaa muiden yhteistä etua koskevien hankkeiden loppuun saattaminen. |
| --- | --- |

2.3

Sähkö- ja kaasuverkkoja koskevien ensisijaisten hankkeiden toteuttamiseen on arvion mukaan investoitava yhteensä 28 miljardia euroa vuosina 2007—2013 (20 miljardia euroa EU:ssa ja 8 miljardia euroa EU:n ulkopuolisissa maissa). Lisäksi kustannuksia aiheuttaa muiden yhteistä etua koskevien hankkeiden loppuun saattaminen.

3   Yleistä

| 3.1 | ETSK on lausunnoissaan tukenut voimakkaasti komission ehdotuksia sähkön ja kaasun Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi ja tukemiseksi olennaisena osana tehokkaiden sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden luomista, samoin kuin monipuolista politiikkaa energiahuollon turvaamiseksi. Komitea on myös kannattanut komission ehdotusta nostaa hankkeen kehitysvaiheessa myönnettävälle rahoitukselle asetettua enimmäisrajaa 20 prosenttiin. |
| --- | --- |

3.1

ETSK on lausunnoissaan tukenut voimakkaasti komission ehdotuksia sähkön ja kaasun Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi ja tukemiseksi olennaisena osana tehokkaiden sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden luomista, samoin kuin monipuolista politiikkaa energiahuollon turvaamiseksi. Komitea on myös kannattanut komission ehdotusta nostaa hankkeen kehitysvaiheessa myönnettävälle rahoitukselle asetettua enimmäisrajaa 20 prosenttiin.

| 3.2 | Kuten myös ETSK:n aiemmissa lausunnoissa on todettu, TEN-hankkeiden toteuttaminen on valitettavasti ollut hyvin hidasta ja epätyydyttävää. Vaikeuksia suurimittaisten rakennusprojektien rahoituksessa on pidetty vakavana esteenä. Komission käytössä vuosittain oleva 20 miljoonan euron määräraha hankkeiden kehitysvaiheessa myönnettävää rahoitusta varten tuskin vaikuttaa merkittävästi hankkeiden toteutukseen. On kehitettävä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksia. |
| --- | --- |

3.2

Kuten myös ETSK:n aiemmissa lausunnoissa on todettu, TEN-hankkeiden toteuttaminen on valitettavasti ollut hyvin hidasta ja epätyydyttävää. Vaikeuksia suurimittaisten rakennusprojektien rahoituksessa on pidetty vakavana esteenä. Komission käytössä vuosittain oleva 20 miljoonan euron määräraha hankkeiden kehitysvaiheessa myönnettävää rahoitusta varten tuskin vaikuttaa merkittävästi hankkeiden toteutukseen. On kehitettävä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksia.

| 3.2.1 | Rahoitus ei sinänsä liene ainoa este, joka on syynä TEN-hankkeiden toteutuksen hitaaseen edistymiseen. Taustalla voi olla muita syitä, kuten jäsenvaltioiden puutteellinen sitoutuminen rajatylittäviä hankkeita koskevaan yhteistyöhön. Ehdotus eurooppalaisen koordinaattorin nimeämisestä saattaa tässä suhteessa olla merkittävä. Joissakin tapauksissa mahdollisen julkisen rahoituksen odottelu on saattanut viivästyttää projektin aloittamista, jos hanke muutoin olisi voitu aloittaa tarvitsematta odottaa erilaisten päätösten tekemistä. |
| --- | --- |

3.2.1

Rahoitus ei sinänsä liene ainoa este, joka on syynä TEN-hankkeiden toteutuksen hitaaseen edistymiseen. Taustalla voi olla muita syitä, kuten jäsenvaltioiden puutteellinen sitoutuminen rajatylittäviä hankkeita koskevaan yhteistyöhön. Ehdotus eurooppalaisen koordinaattorin nimeämisestä saattaa tässä suhteessa olla merkittävä. Joissakin tapauksissa mahdollisen julkisen rahoituksen odottelu on saattanut viivästyttää projektin aloittamista, jos hanke muutoin olisi voitu aloittaa tarvitsematta odottaa erilaisten päätösten tekemistä.

| 3.2.2 | Aikaa vievät, monimutkaiset ja tulokseltaan epävarmat suunnittelu- ja lupamenettelyt ovat tällä hetkellä merkittävä este infastruktuuri-investoinneille. EU:n toimielinten tietylle hankkeelle antaman prioriteettiaseman tulisi olla paikallisille viranomaisille ja muille päätöksentekijöille selkeä merkki siitä, että kyseisen hankeen toteuttaminen sovitussa aikataulussa on tärkeää. |
| --- | --- |

3.2.2

Aikaa vievät, monimutkaiset ja tulokseltaan epävarmat suunnittelu- ja lupamenettelyt ovat tällä hetkellä merkittävä este infastruktuuri-investoinneille. EU:n toimielinten tietylle hankkeelle antaman prioriteettiaseman tulisi olla paikallisille viranomaisille ja muille päätöksentekijöille selkeä merkki siitä, että kyseisen hankeen toteuttaminen sovitussa aikataulussa on tärkeää.

| 3.3 | ETSK pitää komission ehdottamaa päätöstä tervetulleena, vaikka katsookin, että se olisi ollut hyvä esittää jo aiemmin. Siinä vaiheessa kun ETSK:n täysistunto hyväksyy tämän lausunnon, laajentuminen on jo tapahtunut ja EU:ssa on 25 jäsenvaltiota. Mitä tulee tarpeeseen lähestyä naapurivaltioita, tämän seikan välttämättömyys energian saatavuuden varmistamisen kannalta on ollut selkeästi nähtävissä viimeistään energian toimitusvarmuutta koskevan vihreän kirjan julkaisemisesta lähtien. |
| --- | --- |

3.3

ETSK pitää komission ehdottamaa päätöstä tervetulleena, vaikka katsookin, että se olisi ollut hyvä esittää jo aiemmin. Siinä vaiheessa kun ETSK:n täysistunto hyväksyy tämän lausunnon, laajentuminen on jo tapahtunut ja EU:ssa on 25 jäsenvaltiota. Mitä tulee tarpeeseen lähestyä naapurivaltioita, tämän seikan välttämättömyys energian saatavuuden varmistamisen kannalta on ollut selkeästi nähtävissä viimeistään energian toimitusvarmuutta koskevan vihreän kirjan julkaisemisesta lähtien.

| 3.4 | ETSK pitää keskinäisiä yhteyksiä koskevaa tilannearviota sekä EU:n eri alueiden ja naapurivaltioiden tulevaisuudennäkymiä koskevia analyyseja informatiivisina ja osuvina. |
| --- | --- |

3.4

ETSK pitää keskinäisiä yhteyksiä koskevaa tilannearviota sekä EU:n eri alueiden ja naapurivaltioiden tulevaisuudennäkymiä koskevia analyyseja informatiivisina ja osuvina.

| 3.5 | Komissio ei kuitenkaan mainitse mitään energian sisämarkkinoiden kehitystä arvioivista laajemmista tai pitkäaikaisemmista tutkimuksista, jotka antaisivat tarvittavaa taustatietoa tärkeimpien infrastruktuurihankkeiden määrittämiseksi. Pitkän aikavälin näkemys tai vaihtoehtoisten skenaarioiden esittäminen ovat kuitenkin erityisen tärkeitä alalla, jossa investointiaika voi olla 50 vuotta tai sitäkin enemmän. Taustatutkimusten mainitsematta jättäminen on hämmästyttävää siitäkin syystä, että tällaista tietoa toki on saatavilla — osa siitä on jopa komission itsensä tuottamaa. |
| --- | --- |

3.5

Komissio ei kuitenkaan mainitse mitään energian sisämarkkinoiden kehitystä arvioivista laajemmista tai pitkäaikaisemmista tutkimuksista, jotka antaisivat tarvittavaa taustatietoa tärkeimpien infrastruktuurihankkeiden määrittämiseksi. Pitkän aikavälin näkemys tai vaihtoehtoisten skenaarioiden esittäminen ovat kuitenkin erityisen tärkeitä alalla, jossa investointiaika voi olla 50 vuotta tai sitäkin enemmän. Taustatutkimusten mainitsematta jättäminen on hämmästyttävää siitäkin syystä, että tällaista tietoa toki on saatavilla — osa siitä on jopa komission itsensä tuottamaa.

| 3.5.1 | Maakaasun rooli Euroopan tulevilla energiamarkkinoilla on erityisen kiinnostava kysymys. Suuntauksena on käytön nopea kasvu ja kasvava riippuvuus EU:n ulkopuolisesta tuonnista. Tämä kehitys tuo korostetusti esiin infrastruktuurin hallinnan merkityksen sekä riskit, jotka liittyvät omistuksen keskittymiseen ja riippuvuuteen harvoista energialähteistä. Millaiset kysyntää, käyttöpaikkaa ja lähteitä koskevat keskipitkän ja pitkän aikavälin ennusteet ovat ensisijaisia infrastruktuurihankkeita koskevien ehdotusten taustalla? Kuinka maakaasun käytön lämmityksessä, sähköntuotannossa ja lämmön ja sähkön yhteistuotannossa ennakoidaan kehittyvän? Entä mahdolliset suunnitelmat tuottaa vetyä maakaasusta? Millaiset ovat lähteiden varannot? Poliittiset päätökset, EU:n ympäristöpolitiikasta aina paikallishallinnon suunnittelupäätöksiin saakka vaikuttavat vahvasti energiavalintoihin ja markkinoihin. Näissä tulisi ottaa huomioon laajemmat, pitkän aikavälin ennusteet. |
| --- | --- |

3.5.1

Maakaasun rooli Euroopan tulevilla energiamarkkinoilla on erityisen kiinnostava kysymys. Suuntauksena on käytön nopea kasvu ja kasvava riippuvuus EU:n ulkopuolisesta tuonnista. Tämä kehitys tuo korostetusti esiin infrastruktuurin hallinnan merkityksen sekä riskit, jotka liittyvät omistuksen keskittymiseen ja riippuvuuteen harvoista energialähteistä. Millaiset kysyntää, käyttöpaikkaa ja lähteitä koskevat keskipitkän ja pitkän aikavälin ennusteet ovat ensisijaisia infrastruktuurihankkeita koskevien ehdotusten taustalla? Kuinka maakaasun käytön lämmityksessä, sähköntuotannossa ja lämmön ja sähkön yhteistuotannossa ennakoidaan kehittyvän? Entä mahdolliset suunnitelmat tuottaa vetyä maakaasusta? Millaiset ovat lähteiden varannot? Poliittiset päätökset, EU:n ympäristöpolitiikasta aina paikallishallinnon suunnittelupäätöksiin saakka vaikuttavat vahvasti energiavalintoihin ja markkinoihin. Näissä tulisi ottaa huomioon laajemmat, pitkän aikavälin ennusteet.

| 3.6 | Yksi olennainen kysymys on, voisiko olla olemassa vaihtoehtoisia ratkaisuja eräisiin pullonkaulaongelmiin, joita ehdotetuilla verkkohankkeilla on tarkoitus ratkaista. Voisiko joissain tapauksissa esimerkiksi investointi suuren kysynnän läheisyydessä sijaitsevaan sähköntuotantoon olla kestävämpi ratkaisu? Verkkoja koskevia ehdotuksia laadittaessa tätä tulisi aina pohtia ja ottaa huomioon myös mahdollisuus energiatehokkuuden lisäämiseen ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian jakelun tehostamiseen. |
| --- | --- |

3.6

Yksi olennainen kysymys on, voisiko olla olemassa vaihtoehtoisia ratkaisuja eräisiin pullonkaulaongelmiin, joita ehdotetuilla verkkohankkeilla on tarkoitus ratkaista. Voisiko joissain tapauksissa esimerkiksi investointi suuren kysynnän läheisyydessä sijaitsevaan sähköntuotantoon olla kestävämpi ratkaisu? Verkkoja koskevia ehdotuksia laadittaessa tätä tulisi aina pohtia ja ottaa huomioon myös mahdollisuus energiatehokkuuden lisäämiseen ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian jakelun tehostamiseen.

4   Yksityiskohtaisia huomioita

| 4.1 | Johdanto-osan neljännen kappaleen muotoilua tulisi muuttaa niin, että sisämarkkinoiden tehokas toiminta ja strategiset tavoitteet, kuten toimitusvarmuus ja yleispalvelujen tarjoaminen, asetettaisiin tasavertaiseen asemaan. |
| --- | --- |

4.1

Johdanto-osan neljännen kappaleen muotoilua tulisi muuttaa niin, että sisämarkkinoiden tehokas toiminta ja strategiset tavoitteet, kuten toimitusvarmuus ja yleispalvelujen tarjoaminen, asetettaisiin tasavertaiseen asemaan.

| 4.2 | Yhden jäsenvaltion alueella toteutettavat hankkeet pitäisi kelpuuttaa Euroopan etua koskevien hankkeiden luetteloon vain poikkeustapauksissa. |
| --- | --- |

4.2

Yhden jäsenvaltion alueella toteutettavat hankkeet pitäisi kelpuuttaa Euroopan etua koskevien hankkeiden luetteloon vain poikkeustapauksissa.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/19

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eräisiin maanteiden tavarakuljetuksiin sovellettavista yhteisistä säännöistä (kodifioitu toisinto)”

(KOM(2004) 47 lopullinen — 2004/0017 COD)

(2004/C 241/05)

Neuvosto päätti 11. helmikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Jan Simons.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 173 ääntä puolesta ja 1 vastaan 16:n pidättyessä äänestämästä.

| 1 | Komission ehdotuksella on tarkoitus kodifioida tiettyä maanteiden tavaraliikennettä koskevista yhteisistä säännöistä 23. heinäkuuta 1962 annettu ensimmäinen neuvoston direktiivi (1). |
| --- | --- |

1

Komission ehdotuksella on tarkoitus kodifioida tiettyä maanteiden tavaraliikennettä koskevista yhteisistä säännöistä 23. heinäkuuta 1962 annettu ensimmäinen neuvoston direktiivi (1).

| 2 | Kansalaisten Euroopassa yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen ja selkeys ovat erittäin tärkeitä. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sen vuoksi korostaneet tarvetta kodifioida usein muutettuja säädöksiä, ja ne ovat sopineet 20. joulukuuta 1994 tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella nopeutetusta käsittelymenettelystä. Kodifioinnissa ei saa muuttaa kodifioitavien säädösten asiasisältöä. |
| --- | --- |

2

Kansalaisten Euroopassa yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen ja selkeys ovat erittäin tärkeitä. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sen vuoksi korostaneet tarvetta kodifioida usein muutettuja säädöksiä, ja ne ovat sopineet 20. joulukuuta 1994 tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella nopeutetusta käsittelymenettelystä. Kodifioinnissa ei saa muuttaa kodifioitavien säädösten asiasisältöä.

| 3 | Käsillä oleva komission ehdotus noudattaa täysin kyseistä sääntöä, eikä ETSK esitä niin ollen mitään huomautuksia. On kuitenkin huomattava, että kodifiointia esitetään erittäin myöhään, vaikkakin juuri ja juuri asetettujen määräaikojen sisällä. Viimeisin muutos tehtiin kuitenkin niinkin kauan sitten kuin vuonna 1992. |
| --- | --- |

3

Käsillä oleva komission ehdotus noudattaa täysin kyseistä sääntöä, eikä ETSK esitä niin ollen mitään huomautuksia. On kuitenkin huomattava, että kodifiointia esitetään erittäin myöhään, vaikkakin juuri ja juuri asetettujen määräaikojen sisällä. Viimeisin muutos tehtiin kuitenkin niinkin kauan sitten kuin vuonna 1992.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  EYVL L 70, 6.8.1962, s. 2005. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 881/92 (EYVL L 95, 9.4.1992, s. 1) — ETSK:n lausunto: EYVL C 40, 17.2.1992, s. 15.

1

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/20

---

Lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta”

(KOM(2004) 127 lopullinen — 2004/0045 COD)

(2004/C 241/06)

Neuvosto päätti 5. maaliskuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Richard Adams.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 180 ääntä puolesta, 3 vastaan, ja 13 pidättyi äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Ehdotuksen tarkoituksena on ratkaista ne kysymykset, jotka liittyvät pakkauksia ja pakkausjätteitä koskevan lainsäädännön (1) soveltamiseen unioniin liittymässä olevissa maissa. Liittymisasiakirja ei kata 1. marraskuuta 2002 jälkeen annettua lainsäädäntöä, ja tässä tapauksessa muutettu säädös hyväksyttiin vasta helmikuussa 2004. Komissio on tullut siihen johtopäätökseen, että järkevintä on antaa käsillä oleva muuttava ehdotus liittymissopimuksen 95 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

Ehdotuksen tarkoituksena on ratkaista ne kysymykset, jotka liittyvät pakkauksia ja pakkausjätteitä koskevan lainsäädännön (1) soveltamiseen unioniin liittymässä olevissa maissa. Liittymisasiakirja ei kata 1. marraskuuta 2002 jälkeen annettua lainsäädäntöä, ja tässä tapauksessa muutettu säädös hyväksyttiin vasta helmikuussa 2004. Komissio on tullut siihen johtopäätökseen, että järkevintä on antaa käsillä oleva muuttava ehdotus liittymissopimuksen 95 artiklan mukaisesti.

| 1.2 | Joulukuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi liittymässä oleville maille asiaa koskevaan tiedottamiseen ja niiden kuulemiseen liittyviä mekanismeja. Kyprosta (2) lukuun ottamatta kaikki liittymässä olevat maat ilmoittivat komissiolle helmikuussa 2003, että ne tarvitsisivat ylimääräisen siirtymäkauden ennen alkuperäisen direktiivin soveltamista. Komission ehdotus direktiivin muuttamiseksi on tulos kaikkien kymmenen liittymässä olevan maan kanssa teknisellä tasolla toteutetuista kahdenkeskisistä kuulemisista. |
| --- | --- |

1.2

Joulukuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi liittymässä oleville maille asiaa koskevaan tiedottamiseen ja niiden kuulemiseen liittyviä mekanismeja. Kyprosta (2) lukuun ottamatta kaikki liittymässä olevat maat ilmoittivat komissiolle helmikuussa 2003, että ne tarvitsisivat ylimääräisen siirtymäkauden ennen alkuperäisen direktiivin soveltamista. Komission ehdotus direktiivin muuttamiseksi on tulos kaikkien kymmenen liittymässä olevan maan kanssa teknisellä tasolla toteutetuista kahdenkeskisistä kuulemisista.

| 1.3 | Nykyisen direktiivin (3) tarkoituksena on estää tai vähentää pakkausten ja pakkausjätteen ympäristövaikutuksia kierrätys- ja hyödyntämistavoitteiden avulla. Sovitut uudet tavoitteet ovat huomattavasti tiukemmat kuin vuoden 2001 tavoitteet, ja ne on saavutettava vuoden 2008 loppuun mennessä. Direktiivi sisältää muoveja, metalleja, paperia ja pahvia sekä lasia koskevia erityisiä tavoitteita. Erityistavoitteilla on tarkoitus parantaa ympäristönsuojelun yleistasoa EU:ssa. Niillä vähennetään myös nykyisiä kilpailuvääristymiä, edistetään sisämarkkinoiden yhdenmukaisuutta ja tarjotaan lisää suunnitteluvarmuutta kierrätysinfrastruktuuriin tehtäville investoinneille. |
| --- | --- |

1.3

Nykyisen direktiivin (3) tarkoituksena on estää tai vähentää pakkausten ja pakkausjätteen ympäristövaikutuksia kierrätys- ja hyödyntämistavoitteiden avulla. Sovitut uudet tavoitteet ovat huomattavasti tiukemmat kuin vuoden 2001 tavoitteet, ja ne on saavutettava vuoden 2008 loppuun mennessä. Direktiivi sisältää muoveja, metalleja, paperia ja pahvia sekä lasia koskevia erityisiä tavoitteita. Erityistavoitteilla on tarkoitus parantaa ympäristönsuojelun yleistasoa EU:ssa. Niillä vähennetään myös nykyisiä kilpailuvääristymiä, edistetään sisämarkkinoiden yhdenmukaisuutta ja tarjotaan lisää suunnitteluvarmuutta kierrätysinfrastruktuuriin tehtäville investoinneille.

| 1.4 | Määräaika, johon mennessä liittymässä olevien valtioiden on täytettävä tavoitteet, on ehdotuksen mukaan 31. joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

1.4

Määräaika, johon mennessä liittymässä olevien valtioiden on täytettävä tavoitteet, on ehdotuksen mukaan 31. joulukuuta 2012.

2   Yleistä

| 2.1 | Komission ehdottama muutettu direktiivi on tarpeellinen säädös, jolla liittymässä oleville valtioille asetetaan realistinen määräaika direktiivin noudattamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Komission ehdottama muutettu direktiivi on tarpeellinen säädös, jolla liittymässä oleville valtioille asetetaan realistinen määräaika direktiivin noudattamiseksi.

| 2.2 | ETSK tuki 29. toukokuuta 2002 antamassaan lausunnossa (4) varauksettomasti alkuperäistä direktiiviä ja piti sitä merkittävänä eteenpäin vievänä voimana, jolla kannustetaan pakkausjätteen kierrätystä ja keräystä koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

2.2

ETSK tuki 29. toukokuuta 2002 antamassaan lausunnossa (4) varauksettomasti alkuperäistä direktiiviä ja piti sitä merkittävänä eteenpäin vievänä voimana, jolla kannustetaan pakkausjätteen kierrätystä ja keräystä koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.

3   Erityistä

| 3.1 | ETSK toteaa, että liittymässä olevien valtioiden tuottama pakkausjätteen keskimäärä on 87 kg/henkilö, kun se nykyisissä jäsenvaltioissa on 169 kg/henkilö. Vaikka saattaakin olla odotettavissa, että yhtenäismarkkinoiden vaikutuksesta pakkausten kulutus liittymässä olevissa maissa lisääntyy, ETSK:n mielestä on välttämättä pyrittävä kaikin keinoin vähentämään pakkauksia jo niiden alkulähteellä, silloin kun tämä voidaan sovittaa yhteen turvallisuus- ja hygieniavaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

3.1

ETSK toteaa, että liittymässä olevien valtioiden tuottama pakkausjätteen keskimäärä on 87 kg/henkilö, kun se nykyisissä jäsenvaltioissa on 169 kg/henkilö. Vaikka saattaakin olla odotettavissa, että yhtenäismarkkinoiden vaikutuksesta pakkausten kulutus liittymässä olevissa maissa lisääntyy, ETSK:n mielestä on välttämättä pyrittävä kaikin keinoin vähentämään pakkauksia jo niiden alkulähteellä, silloin kun tämä voidaan sovittaa yhteen turvallisuus- ja hygieniavaatimusten kanssa.

| 3.2 | Jokainen jäsenvaltio on jatkossakin vastuussa järjestelmistä, joilla kierrätystavoitteet saavutetaan. Yhteisössä on käytössä laaja joukko vaatimuksia, prosesseja, kannusteita ja pidäkkeitä, ja ETSK kehottaa komissiota jatkamaan työtään parhaiden käytänteiden määrittelemiseksi ja esimerkkeinä toimivien tapaustutkimusten levittämiseksi. |
| --- | --- |

3.2

Jokainen jäsenvaltio on jatkossakin vastuussa järjestelmistä, joilla kierrätystavoitteet saavutetaan. Yhteisössä on käytössä laaja joukko vaatimuksia, prosesseja, kannusteita ja pidäkkeitä, ja ETSK kehottaa komissiota jatkamaan työtään parhaiden käytänteiden määrittelemiseksi ja esimerkkeinä toimivien tapaustutkimusten levittämiseksi.

4   Päätelmät

ETSK pitää komission ehdotusta tervetulleena ja tukee sitä varauksettomasti merkittävänä eteenpäin vievänä voimana, jolla kannustetaan valikoivien keräysjärjestelmien käyttöönottoa koskevaa lainsäädäntöä unioniin liittymässä olevissa valtioissa.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  Direktiivi 94/62/EY sellaisena kuin se on muutettuna 11. helmikuuta 2004 annetulla direktiivillä 2004/12/EY (EUVL L 47, 18.2.2004, s. 26—32).

1

(2)  Kypros ei pyytänyt siirtymäjärjestelyjä.

2

(3)  Direktiivi 2004/12/EY, 11.2.2004, EUVL L 47, 18.2.2004, s. 26—32.

3

(4)  CES 681/2002, EYVL C 221, 17.9.2002, s. 31—36.

4

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/21

---

Lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana annetun asetuksen (EY) N:o 1268/1999 muuttamisesta”

(KOM(2004) 163 lopullinen — 2004/0054 CNS)

(2004/C 241/07)

Neuvosto päätti 2. huhtikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 2004. Esittelijä oli John Donnelly.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 182 puolesta, 2 vastaan 14:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Joulukuussa 2002 käydyissä liittymisneuvotteluissa päätettiin, että vuonna 2004 EU:hun liittyy kahdeksan maata asetuksen (EY) N:o 1268/1999 säännösten soveltamisalaan nykyisellään kuuluvista maista. |
| --- | --- |

1.1

Joulukuussa 2002 käydyissä liittymisneuvotteluissa päätettiin, että vuonna 2004 EU:hun liittyy kahdeksan maata asetuksen (EY) N:o 1268/1999 säännösten soveltamisalaan nykyisellään kuuluvista maista.

| 1.2 | Komissio katsoo, että asetusta olisi muutettava niiden tuensaajamaiden osalta, joiden ei ole määrä liittyä Euroopan unioniin vuonna 2004, jotta voidaan ottaa huomioon kyseisestä komission perustamasta välineestä saatu kokemus ja noudattaa sen taustalla olevia tavoitteita. |
| --- | --- |

1.2

Komissio katsoo, että asetusta olisi muutettava niiden tuensaajamaiden osalta, joiden ei ole määrä liittyä Euroopan unioniin vuonna 2004, jotta voidaan ottaa huomioon kyseisestä komission perustamasta välineestä saatu kokemus ja noudattaa sen taustalla olevia tavoitteita.

| 1.3 | Muutoksia olisi tehtävä myös eräiden säännösten mukauttamiseksi uusissa jäsenvaltioissa sovellettaviin säännöksiin. Ehdotetut muutokset ovat seuraavat: i) sisällytetään asetukseen uusi tukikelpoinen toimenpide, joka auttaisi Bulgarian ja Romanian maaseutualueita valmistelemaan ja ottamaan käyttöön paikallisia maaseudun kehittämisstrategioita, ii) mukautetaan tuki-intensiteetit tasoille, jotka vastaavat unioniin vuonna 2004 liittyville maille myönnettäviä tukia ja iii) selvennetään edelleen tukien enimmäismääriä koskevia säännöksiä. Viimeksi mainittua muutosta olisi sovellettava taannehtivasti kaikkiin tuensaajamaihin. |
| --- | --- |

1.3

Muutoksia olisi tehtävä myös eräiden säännösten mukauttamiseksi uusissa jäsenvaltioissa sovellettaviin säännöksiin. Ehdotetut muutokset ovat seuraavat: i) sisällytetään asetukseen uusi tukikelpoinen toimenpide, joka auttaisi Bulgarian ja Romanian maaseutualueita valmistelemaan ja ottamaan käyttöön paikallisia maaseudun kehittämisstrategioita, ii) mukautetaan tuki-intensiteetit tasoille, jotka vastaavat unioniin vuonna 2004 liittyville maille myönnettäviä tukia ja iii) selvennetään edelleen tukien enimmäismääriä koskevia säännöksiä. Viimeksi mainittua muutosta olisi sovellettava taannehtivasti kaikkiin tuensaajamaihin.

2   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisten julkisten menojen kokonaismäärästä. Komission ehdotus ei aiheuta lisäkustannuksia yhteisön talousarvioon, sillä toimet rahoitetaan jo myönnetyistä rahoitusosuuksista. |
| --- | --- |

2.1

Yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisten julkisten menojen kokonaismäärästä. Komission ehdotus ei aiheuta lisäkustannuksia yhteisön talousarvioon, sillä toimet rahoitetaan jo myönnetyistä rahoitusosuuksista.

| 2.2 | Tukien enimmäismääriä koskevia neuvoston asetuksen (EY) N:o 1268/1999 (1) säännöksiä selvennetään ja muutetaan. |
| --- | --- |

2.2

Tukien enimmäismääriä koskevia neuvoston asetuksen (EY) N:o 1268/1999 (1) säännöksiä selvennetään ja muutetaan.

| 2.3 | Muutoksella varmistetaan, että Eurooppa-sopimuksissa vahvistettuja enimmäismääriä noudatetaan kaikissa tapauksissa. |
| --- | --- |

2.3

Muutoksella varmistetaan, että Eurooppa-sopimuksissa vahvistettuja enimmäismääriä noudatetaan kaikissa tapauksissa.

| 2.4 | Ehdotuksella lisätään myös tiettyihin 2 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin myönnettävää EU:n rahoitusosuutta. |
| --- | --- |

2.4

Ehdotuksella lisätään myös tiettyihin 2 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin myönnettävää EU:n rahoitusosuutta.

| 2.5 | Bulgarian ja Romanian vuoristoalueilla sovellettavia tuki-intensiteettien enimmäismääriä mukautetaan 1. päivästä tammikuuta 2004 alkaen vastaamaan Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyvien maiden epäsuotuisilla alueilla sovellettavia enimmäismääriä. |
| --- | --- |

2.5

Bulgarian ja Romanian vuoristoalueilla sovellettavia tuki-intensiteettien enimmäismääriä mukautetaan 1. päivästä tammikuuta 2004 alkaen vastaamaan Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyvien maiden epäsuotuisilla alueilla sovellettavia enimmäismääriä.

3   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa komission ehdotusta ottaa käyttöön paikallisia maaseudun kehittämisstrategioita maaseudun elinkeinoelämän vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

3.1

ETSK kannattaa komission ehdotusta ottaa käyttöön paikallisia maaseudun kehittämisstrategioita maaseudun elinkeinoelämän vahvistamiseksi.

| 3.2 | ETSK puoltaa tuki-intensiteettien lisäämistä, sillä sitä tarvitaan maatalouden kehittämisen tukemiseksi sekä elintarviketuotannon ja ympäristönsuojelun standardien saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.2

ETSK puoltaa tuki-intensiteettien lisäämistä, sillä sitä tarvitaan maatalouden kehittämisen tukemiseksi sekä elintarviketuotannon ja ympäristönsuojelun standardien saavuttamiseksi.

4   Erityistä

| 4.1 | ETSK on tietoinen siitä, että tuensaajilla saattaa olla rahoitusvaikeuksia ennen investointituen saamista. |
| --- | --- |

4.1

ETSK on tietoinen siitä, että tuensaajilla saattaa olla rahoitusvaikeuksia ennen investointituen saamista.

| 4.2 | Sen vuoksi ETSK pyytää komissiota luomaan menettelyjä, jotka maksimoivat kyseisten maiden mahdollisuudet saada rahoitusta. |
| --- | --- |

4.2

Sen vuoksi ETSK pyytää komissiota luomaan menettelyjä, jotka maksimoivat kyseisten maiden mahdollisuudet saada rahoitusta.

5   Päätelmät

| 5.1 | ETSK kannattaa varauksetta komission ehdotusta asetuksen muuttamiseksi. |
| --- | --- |

5.1

ETSK kannattaa varauksetta komission ehdotusta asetuksen muuttamiseksi.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 87, asetusta on viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 696/2003 (EUVL L 99, 17.4.2003, s. 24).

1

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/23

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi erityisravinnoksi tarkoitetuista elintarvikkeista (kodifioitu toisinto)”

(KOM(2004) 290 lopullinen — 2004/0090 COD)

(2004/C 241/08)

Neuvosto päätti 4. toukokuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 ja 251 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 2004. Esittelijä oli John Donnelly.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 171 puolesta, 3 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Käsiteltävänä olevalla komission ehdotuksella on tarkoitus kodifioida erityisravinnoksi tarkoitettuja elintarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3. toukokuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/398/ETY. Uudella direktiivillä korvataan siihen sisällytetyt säädökset. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole muutettu ehdotuksessa, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset. |
| --- | --- |

1.1

Käsiteltävänä olevalla komission ehdotuksella on tarkoitus kodifioida erityisravinnoksi tarkoitettuja elintarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3. toukokuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/398/ETY. Uudella direktiivillä korvataan siihen sisällytetyt säädökset. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole muutettu ehdotuksessa, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset.

2   Yleistä

Komitean mielestä on hyödyllistä koota kaikki säädöstekstit yhteen direktiiviin. Komitea pitää komission tavoin Kansalaisten Eurooppa -hankkeen kannalta erittäin tärkeänä, että yhteisön lainsäädäntöä yksinkertaistetaan ja selkeytetään, jotta siitä saataisiin yksiselitteisempää ja luettavampaa tavallisille kansalaisille. Kansalaiset saavat näin uusia mahdollisuuksia ja tilaisuuksia käyttää lainsäädännön heille tarjoamia erityisiä oikeuksia.

| 3 | On vahvistettu, ettei kodifioinnilla muuteta säädösten asiasisältöä millään tavoin vaan sillä pyritään ainoastaan yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisön lainsäädäntöä. Komitea kannattaa kyseistä tavoitetta ja suhtautuu — edellä mainitun vahvistuksen huomioon ottaen — myönteisesti komission ehdotukseen. |
| --- | --- |

3

On vahvistettu, ettei kodifioinnilla muuteta säädösten asiasisältöä millään tavoin vaan sillä pyritään ainoastaan yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisön lainsäädäntöä. Komitea kannattaa kyseistä tavoitetta ja suhtautuu — edellä mainitun vahvistuksen huomioon ottaen — myönteisesti komission ehdotukseen.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/24

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Työmarkkinoilla esiintyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseen tähtäävien uusien keinojen edistäminen kansainvälisen yhteistyön avulla — ohjeita Equal-yhteisöaloitteen toista hakukierrosta varten — ’Hyvien ideoiden vapaa liikkuvuus’”

(KOM(2003) 840 lopullinen)

(2004/C 241/09)

Komissio päätti 5. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 5. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Sukhdev Sharma.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon, äänin 185 puolesta, 1 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1   Komission tiedonannon sisältö

| 1.1 | Komission tiedonannolla on kaksi päätehtävää. Ensiksi siinä kerrotaan Equal-aloitteen alkuvaiheen tuloksista ja esitellään lupaavia toimintatapoja, jotka jo nyt tarjoavat uusia keinoja työmarkkinoilla esiintyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseen (”Hyvien ideoiden vapaa liikkuvuus”). Toiseksi tiedonannossa luodaan puitteet Equalin toiselle kierrokselle: siinä vahvistetaan toiminnan periaatteet ja rakenteet ja esitetään ohjelman käytännön toteutus. |
| --- | --- |

1.1

Komission tiedonannolla on kaksi päätehtävää. Ensiksi siinä kerrotaan Equal-aloitteen alkuvaiheen tuloksista ja esitellään lupaavia toimintatapoja, jotka jo nyt tarjoavat uusia keinoja työmarkkinoilla esiintyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseen (”Hyvien ideoiden vapaa liikkuvuus”). Toiseksi tiedonannossa luodaan puitteet Equalin toiselle kierrokselle: siinä vahvistetaan toiminnan periaatteet ja rakenteet ja esitetään ohjelman käytännön toteutus.

| 1.2 | Toiminnan alkuvaiheessa Equal-aloitteen näkyvimpiä saavutuksia ovat olleet yhteistyökumppanuudet, joiden tarkoituksena on koota yhteen yhteistyön eri osapuolet kehittämään erityisissä kehittämiskumppanuuksissa integroitua tapaa lähestyä monitahoisia ongelmia. |
| --- | --- |

1.2

Toiminnan alkuvaiheessa Equal-aloitteen näkyvimpiä saavutuksia ovat olleet yhteistyökumppanuudet, joiden tarkoituksena on koota yhteen yhteistyön eri osapuolet kehittämään erityisissä kehittämiskumppanuuksissa integroitua tapaa lähestyä monitahoisia ongelmia.

| 1.3 | Equalin rakenteeseen on otettu mukaan hyvän hallintotavan keskeisiä piirteitä: Equal-aloitteessa tarkastellaan laaja-alaisia poliittisia kysymyksiä ja työskennellään yli institutionaalisten rajojen. |
| --- | --- |

1.3

Equalin rakenteeseen on otettu mukaan hyvän hallintotavan keskeisiä piirteitä: Equal-aloitteessa tarkastellaan laaja-alaisia poliittisia kysymyksiä ja työskennellään yli institutionaalisten rajojen.

| 1.4 | Equal-aloitteessa sovelletaan temaattista lähestymistapaa. Kuulemiskierroksen jälkeen jäsenvaltiot ovat sopineet, että aloitteen teemat säilytetään sellaisenaan myös toisella kierroksella. |
| --- | --- |

1.4

Equal-aloitteessa sovelletaan temaattista lähestymistapaa. Kuulemiskierroksen jälkeen jäsenvaltiot ovat sopineet, että aloitteen teemat säilytetään sellaisenaan myös toisella kierroksella.

| 1.5 | Ensimmäistä kertaa — toisella kierroksella — Equal-aloitteessa otetaan huomioon EU:n laajentuminen. Tästä seuraa, että kaikkien teemojen yhteydessä pyritään hankkimaan tukea romaneille ja ihmiskaupan uhreille, sillä nämä haasteet käyvät yhä suuremmiksi. |
| --- | --- |

1.5

Ensimmäistä kertaa — toisella kierroksella — Equal-aloitteessa otetaan huomioon EU:n laajentuminen. Tästä seuraa, että kaikkien teemojen yhteydessä pyritään hankkimaan tukea romaneille ja ihmiskaupan uhreille, sillä nämä haasteet käyvät yhä suuremmiksi.

| 1.6 | Equal tarjoaa uusille jäsenvaltioille oivan tilaisuuden tehdä yhteistyötä nykyisten jäsenvaltioiden kanssa ja pyrkiä kartoittamaan turvapaikanhakijoiden sosiaaliseen ja ammatilliseen integrointiin liittyviä hyviä toimintatapoja. |
| --- | --- |

1.6

Equal tarjoaa uusille jäsenvaltioille oivan tilaisuuden tehdä yhteistyötä nykyisten jäsenvaltioiden kanssa ja pyrkiä kartoittamaan turvapaikanhakijoiden sosiaaliseen ja ammatilliseen integrointiin liittyviä hyviä toimintatapoja.

| 1.7 | Vaikka työ onkin edelleen käynnissä eikä validoituja tuloksia voida vielä esittää, vuonna 2001 käynnistynyt Equal-aloitteen ensimmäinen kierros on jo tuonut esiin lupaavia toimintatapoja syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi muun muassa seuraavilla aihealueilla: vammaiskysymykset ja seksuaalinen suuntautuminen, työntekijöiden pysyminen työelämässä aiempaa pidempään, työttömien tai työelämän ulkopuolella olevien kannustaminen perustamaan yrityksiä, siirtolaisten panos työllisyyteen ja talouskasvuun, työmarkkinoiden sopeutumiskyvyn edistäminen ja elinikäisen oppimisen strategioiden perustekijät. Lupaavia toimintatapoja on löydetty myös kysymyksissä, jotka liittyvät toimialojen ja ammattien sukupuolisen eriytymisen torjuntaan, lasten- ja kodinhoidon jakamiseen, yritysten sosiaaliseen vastuuseen, syrjäytymisen torjuntaan uudelleenintegroinnin avulla sekä uusien ja entistä laadukkaampien työpaikkojen luomiseen osuus- ja yhteisötaloudessa. |
| --- | --- |

1.7

Vaikka työ onkin edelleen käynnissä eikä validoituja tuloksia voida vielä esittää, vuonna 2001 käynnistynyt Equal-aloitteen ensimmäinen kierros on jo tuonut esiin lupaavia toimintatapoja syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi muun muassa seuraavilla aihealueilla: vammaiskysymykset ja seksuaalinen suuntautuminen, työntekijöiden pysyminen työelämässä aiempaa pidempään, työttömien tai työelämän ulkopuolella olevien kannustaminen perustamaan yrityksiä, siirtolaisten panos työllisyyteen ja talouskasvuun, työmarkkinoiden sopeutumiskyvyn edistäminen ja elinikäisen oppimisen strategioiden perustekijät. Lupaavia toimintatapoja on löydetty myös kysymyksissä, jotka liittyvät toimialojen ja ammattien sukupuolisen eriytymisen torjuntaan, lasten- ja kodinhoidon jakamiseen, yritysten sosiaaliseen vastuuseen, syrjäytymisen torjuntaan uudelleenintegroinnin avulla sekä uusien ja entistä laadukkaampien työpaikkojen luomiseen osuus- ja yhteisötaloudessa.

| 1.8 | Vaikka Equal-aloitteen teemarakenne pysyykin entisenlaisena, toisella kierroksella on vastattava unionin laajentumisen mukanaan tuomiin uusiin haasteisiin, joita ovat esim. romanien syrjintään ja ihmiskaupan uhreihin liittyvät kysymykset. |
| --- | --- |

1.8

Vaikka Equal-aloitteen teemarakenne pysyykin entisenlaisena, toisella kierroksella on vastattava unionin laajentumisen mukanaan tuomiin uusiin haasteisiin, joita ovat esim. romanien syrjintään ja ihmiskaupan uhreihin liittyvät kysymykset.

| 1.9 | Jäsenvaltioiden yhteistyö on Equal-aloitteen keskeinen osa. Yhteistyö on sujunut hyvin, ja sitä tehdään useilla tasoilla: kehittämiskumppanien kesken ja temaattisissa verkostoissa. |
| --- | --- |

1.9

Jäsenvaltioiden yhteistyö on Equal-aloitteen keskeinen osa. Yhteistyö on sujunut hyvin, ja sitä tehdään useilla tasoilla: kehittämiskumppanien kesken ja temaattisissa verkostoissa.

| 1.10 | Valtavirtaistaminen eli uusien ajatusten ja lähestymistapojen integroiminen politiikkaan ja käytäntöön on haastava tehtävä. Jotta Equal-aloitteesta saataisiin mahdollisimman paljon hyötyä, tuloksia on analysoitava, vertailtava ja levitettävä sen varmistamiseksi, että niitä voidaan hyödyntää jäsenvaltioissa ja koko unionissa. |
| --- | --- |

1.10

Valtavirtaistaminen eli uusien ajatusten ja lähestymistapojen integroiminen politiikkaan ja käytäntöön on haastava tehtävä. Jotta Equal-aloitteesta saataisiin mahdollisimman paljon hyötyä, tuloksia on analysoitava, vertailtava ja levitettävä sen varmistamiseksi, että niitä voidaan hyödyntää jäsenvaltioissa ja koko unionissa.

| 1.11 | Arviointi tapahtuu väliarvioinnin ja jatkuvan arvioinnin muodossa. Jäsenvaltiot toimittivat komissiolle joulukuussa 2003 väliarviointiraporttinsa, ja niiden perusteella on valmisteltu yhteisön tason arviointia. Equal-aloitteen EU:n laajuisen arvioinnin tekijät eivät ole ehdottaneet muutoksia aloitteen yleiseen rakenteeseen. Maakohtaisten arvioijien raporttien ja omien kenttätutkimustensa ja analyysiensa perusteella he ovat kuitenkin tuoneet esiin seikkoja, jotka saattavat rajoittaa Equal-aloitteen tehokkuutta, ja antaneet suosituksia tehokkuuden parantamiseksi. Väliarvioinnin jälkeen nykyiset jäsenvaltiot toimittavat edelleen vuosittaiset raportit. |
| --- | --- |

1.11

Arviointi tapahtuu väliarvioinnin ja jatkuvan arvioinnin muodossa. Jäsenvaltiot toimittivat komissiolle joulukuussa 2003 väliarviointiraporttinsa, ja niiden perusteella on valmisteltu yhteisön tason arviointia. Equal-aloitteen EU:n laajuisen arvioinnin tekijät eivät ole ehdottaneet muutoksia aloitteen yleiseen rakenteeseen. Maakohtaisten arvioijien raporttien ja omien kenttätutkimustensa ja analyysiensa perusteella he ovat kuitenkin tuoneet esiin seikkoja, jotka saattavat rajoittaa Equal-aloitteen tehokkuutta, ja antaneet suosituksia tehokkuuden parantamiseksi. Väliarvioinnin jälkeen nykyiset jäsenvaltiot toimittavat edelleen vuosittaiset raportit.

2   Yleistä

| 2.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää tervetulleena kumppanuuden painottamista komission tiedonannossa (kohta 3) ja kannattaa sellaisten ryhmien kumppanuuden tukemista, jotka eivät aiemmin ole olleet yhteistyössä. Tämä on yksi Equal-aloitteen tärkeimmistä menestystekijöistä. Lisäksi hallinto- ja tukiprosessit on suunniteltava siten, että kumppanuustoimilla on ensisijainen asema. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää tervetulleena kumppanuuden painottamista komission tiedonannossa (kohta 3) ja kannattaa sellaisten ryhmien kumppanuuden tukemista, jotka eivät aiemmin ole olleet yhteistyössä. Tämä on yksi Equal-aloitteen tärkeimmistä menestystekijöistä. Lisäksi hallinto- ja tukiprosessit on suunniteltava siten, että kumppanuustoimilla on ensisijainen asema.

| 2.2 | Toiminnon 1 tavoite (kuvattu kohdan 3 neljännessä kappaleessa) on hyvin perusteltu. Kehittämistyön edistämiseen tähtäävien prosessien yksinkertaistaminen auttaa osaltaan ylläpitämään dynamiikkaa ja varmistamaan, että ohjelman menestys ei ole liian riippuvainen sen käynnistäneistä toimijoista. |
| --- | --- |

2.2

Toiminnon 1 tavoite (kuvattu kohdan 3 neljännessä kappaleessa) on hyvin perusteltu. Kehittämistyön edistämiseen tähtäävien prosessien yksinkertaistaminen auttaa osaltaan ylläpitämään dynamiikkaa ja varmistamaan, että ohjelman menestys ei ole liian riippuvainen sen käynnistäneistä toimijoista.

| 2.3 | Equal-aloitteeseen osallistuvien kumppaneiden laaja kirjo ja heidän aktiivinen osallistumisensa kannustanee hyvän hallinnon kehittämiseen. Equalin periaatteissa ja rakenteissa ”valtaistamisen” tai voimavaraistamisen (empowerment) kannustamisen tulisi olla keskeinen osa hyvää hallintoa, mutta komissio on jättänyt käyttämättä hyvän tilaisuuden tämän asian korostamiseksi kohdassa 3.1. Aloitteen avulla luotujen verkostojen toiminnan jatkuminen (kohdan 3.1 neljäs kappale) perustuu kaikkien osapuolten valtaistamiseen muiden sidosryhmien politiikkaan ja käytäntöön vaikuttamiseksi. Komitea pitää tervetulleena syrjintää suoraan kohtaavien ihmisten osallistamista koskevia keskusteluita, mutta tässä yhteydessä on todettava, että Equalin toteutus EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien tasolla on usein hierarkkista ja voi lisätä byrokratiaa sekä vähentää vastuuntuntoa, ellei näitä ongelmia tunnisteta ja vältetä. Erityisesti rahoituksen valvonnalla on usein vaikutuksia valtaistamiseen. |
| --- | --- |

2.3

Equal-aloitteeseen osallistuvien kumppaneiden laaja kirjo ja heidän aktiivinen osallistumisensa kannustanee hyvän hallinnon kehittämiseen. Equalin periaatteissa ja rakenteissa ”valtaistamisen” tai voimavaraistamisen (empowerment) kannustamisen tulisi olla keskeinen osa hyvää hallintoa, mutta komissio on jättänyt käyttämättä hyvän tilaisuuden tämän asian korostamiseksi kohdassa 3.1. Aloitteen avulla luotujen verkostojen toiminnan jatkuminen (kohdan 3.1 neljäs kappale) perustuu kaikkien osapuolten valtaistamiseen muiden sidosryhmien politiikkaan ja käytäntöön vaikuttamiseksi. Komitea pitää tervetulleena syrjintää suoraan kohtaavien ihmisten osallistamista koskevia keskusteluita, mutta tässä yhteydessä on todettava, että Equalin toteutus EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien tasolla on usein hierarkkista ja voi lisätä byrokratiaa sekä vähentää vastuuntuntoa, ellei näitä ongelmia tunnisteta ja vältetä. Erityisesti rahoituksen valvonnalla on usein vaikutuksia valtaistamiseen.

| 2.4 | Komitea pitää tervetulleena, että tiedonannossa käsitellään Euroopan työllisyysstrategiaa, sosiaalista osallisuutta edistävää prosessia, perustamissopimusta, Euroopan pakolaisrahastoa ja muita politiikan välineitä, koska se tarjoaa Equal-aloitteelle kontekstin ja antaa sellaisille ryhmille, jotka eivät tavallisesti osallistu EU:n politiikan luomiseen, erinomaisen mahdollisuuden ymmärtää kyseistä politiikkaa ja saada siihen yhteys. Näiden ryhmien tarkempaa tutustumista aiheeseen voitaisiin kannustaa painetun lisämateriaalin avulla. Syrjintä ja eriarvoisuus ovat syrjäytymisen päätekijöitä, mutta ”muutoksen byrokratian” tuntemus on tärkeää, jotta sellaiset ryhmät ja yksilöt, joilla ei ole kokemusta politiikkaan vaikuttamisesta, voivat ottaa Equal-aloitteen huomioon toiminnassaan. Nämä suuntaviivat voivat joillekin ryhmille muodostaa ensimmäisen kosketuskohdan asiaan. |
| --- | --- |

2.4

Komitea pitää tervetulleena, että tiedonannossa käsitellään Euroopan työllisyysstrategiaa, sosiaalista osallisuutta edistävää prosessia, perustamissopimusta, Euroopan pakolaisrahastoa ja muita politiikan välineitä, koska se tarjoaa Equal-aloitteelle kontekstin ja antaa sellaisille ryhmille, jotka eivät tavallisesti osallistu EU:n politiikan luomiseen, erinomaisen mahdollisuuden ymmärtää kyseistä politiikkaa ja saada siihen yhteys. Näiden ryhmien tarkempaa tutustumista aiheeseen voitaisiin kannustaa painetun lisämateriaalin avulla. Syrjintä ja eriarvoisuus ovat syrjäytymisen päätekijöitä, mutta ”muutoksen byrokratian” tuntemus on tärkeää, jotta sellaiset ryhmät ja yksilöt, joilla ei ole kokemusta politiikkaan vaikuttamisesta, voivat ottaa Equal-aloitteen huomioon toiminnassaan. Nämä suuntaviivat voivat joillekin ryhmille muodostaa ensimmäisen kosketuskohdan asiaan.

| 2.5 | Innovaatioiden asettamista yhdeksi Equal-aloitteen painopisteeksi (kohta 5) käsitellään politiikan toteuttamisessa käytettävien uusien lähestymistapojen yhteydessä. Innovaatioita koskevissa Equalin ohjeissa (kohta 11.4, 17) käsitellään lisäksi uusia politiikan kehittämisprosesseja. Tässä ei tulisi unohtaa kehittämiskumppanuuksien mahdollisuuksia valtaistamisen ja hyvän hallinnon edistämiseksi sekä politiikan kehittämisessä että sen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

2.5

Innovaatioiden asettamista yhdeksi Equal-aloitteen painopisteeksi (kohta 5) käsitellään politiikan toteuttamisessa käytettävien uusien lähestymistapojen yhteydessä. Innovaatioita koskevissa Equalin ohjeissa (kohta 11.4, 17) käsitellään lisäksi uusia politiikan kehittämisprosesseja. Tässä ei tulisi unohtaa kehittämiskumppanuuksien mahdollisuuksia valtaistamisen ja hyvän hallinnon edistämiseksi sekä politiikan kehittämisessä että sen toteuttamisessa.

| 2.6 | Vahvistamalla valtavirtaistamistoimia tunnustetaan niiden merkitys. Kun ”välittäjille” annetaan mahdollisuus uusien hankkeiden luomiseen, tämä voi johtaa innovaatioiden lisääntymiseen. On tärkeää huomata, että kehittämiskumppanuuden puitteissa innovaatioprosessiin osallistuvat toimijat eivät välttämättä ole parhaiten soveltuvia tahoja tulosten valtavirtaistamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

Vahvistamalla valtavirtaistamistoimia tunnustetaan niiden merkitys. Kun ”välittäjille” annetaan mahdollisuus uusien hankkeiden luomiseen, tämä voi johtaa innovaatioiden lisääntymiseen. On tärkeää huomata, että kehittämiskumppanuuden puitteissa innovaatioprosessiin osallistuvat toimijat eivät välttämättä ole parhaiten soveltuvia tahoja tulosten valtavirtaistamiseksi.

| 2.7 | Arviointiprosessin tuloksena suositellaan keskittymistä työllisyyden ylläpitämiseen, työn laatuun ja suoraan työpaikkojen luomiseen. Pk-yrityksissä työskentelevien houkutteleminen osallistumaan sellaisiin toimiin kuin elinikäinen oppiminen ja 30—50-vuotiaiden urasuunnittelu saattaa vaatia innovatiivisia keinoja. On tärkeää toimia yhdessä verkottuneiden järjestöjen (kuten ammattiliittojen) kanssa ja hallita byrokratiaa siten, että mahdollisimman suuri osa paperityöstä tehdään keskitetysti. |
| --- | --- |

2.7

Arviointiprosessin tuloksena suositellaan keskittymistä työllisyyden ylläpitämiseen, työn laatuun ja suoraan työpaikkojen luomiseen. Pk-yrityksissä työskentelevien houkutteleminen osallistumaan sellaisiin toimiin kuin elinikäinen oppiminen ja 30—50-vuotiaiden urasuunnittelu saattaa vaatia innovatiivisia keinoja. On tärkeää toimia yhdessä verkottuneiden järjestöjen (kuten ammattiliittojen) kanssa ja hallita byrokratiaa siten, että mahdollisimman suuri osa paperityöstä tehdään keskitetysti.

| 2.8 | Equal-aloitteen byrokratiaan liittyvät haasteet pk-yrityksille ja kansalaisjärjestöille on tunnistettu, mutta samat haasteet koskevat myös paikallisviranomaisia. Uusissa jäsenvaltioissa ilmenee jo huolta rakennerahastojen hallinnosta. Paikallisviranomaisten hallinnolliset ongelmat siirtyvät helposti kumppaneina toimiville pk-yrityksille ja kansalaisjärjestöille ja saattavat vähentää niiden osallistumishalukkuutta. Oikeiden ratkaisujen löytäminen pk-yrityksille ja kansalaisjärjestöille hyödyttänee kaikkia järjestelmään osallistuvia organisaatioita. |
| --- | --- |

2.8

Equal-aloitteen byrokratiaan liittyvät haasteet pk-yrityksille ja kansalaisjärjestöille on tunnistettu, mutta samat haasteet koskevat myös paikallisviranomaisia. Uusissa jäsenvaltioissa ilmenee jo huolta rakennerahastojen hallinnosta. Paikallisviranomaisten hallinnolliset ongelmat siirtyvät helposti kumppaneina toimiville pk-yrityksille ja kansalaisjärjestöille ja saattavat vähentää niiden osallistumishalukkuutta. Oikeiden ratkaisujen löytäminen pk-yrityksille ja kansalaisjärjestöille hyödyttänee kaikkia järjestelmään osallistuvia organisaatioita.

| 2.9 | Aloitteen ajoitus on hyvä EU:n politiikan ja strategian kehittämistä koskevaa tiedottamista ajatellen. Lissabonin prosessin väliarviointi tehdään heinäkuussa 2005, ja EU:n työllisyysstrategia on sen keskeinen osa. Heinäkuussa 2004 on myös tarkoitus esittää uusia rakennerahastoja, ja Euroopan komission laatima koheesiokertomus tarjoaa myös mahdollisuuden Equal-aloitteen tulosten valtavirtaistamiseksi. |
| --- | --- |

2.9

Aloitteen ajoitus on hyvä EU:n politiikan ja strategian kehittämistä koskevaa tiedottamista ajatellen. Lissabonin prosessin väliarviointi tehdään heinäkuussa 2005, ja EU:n työllisyysstrategia on sen keskeinen osa. Heinäkuussa 2004 on myös tarkoitus esittää uusia rakennerahastoja, ja Euroopan komission laatima koheesiokertomus tarjoaa myös mahdollisuuden Equal-aloitteen tulosten valtavirtaistamiseksi.

3   Erityistä

| 3.1 | Komitea hyväksyy Equal-aloitteen perusajatukset. Erityiset huomautukset koskevat siis lähinnä ohjelman mekanismeja. |
| --- | --- |

3.1

Komitea hyväksyy Equal-aloitteen perusajatukset. Erityiset huomautukset koskevat siis lähinnä ohjelman mekanismeja.

| 3.2 | Equalin ensimmäisellä kierroksella siirtyminen kumppanuuksien rakentamisesta (toiminto 1) kehitysvaiheeseen (toiminto 2) aiheutti eräiden ohjelmien kohdalla dynamiikan menetystä. Komissio ehdottaa nyt uutta ”vahvistusvaihetta”, jolla vähennetään toiminnon 2 hyväksymiseen liittyviä hallintotoimia ja varmistetaan, että menot pysyvät tukikelpoisina koko siirtymävaiheen ajan. |
| --- | --- |

3.2

Equalin ensimmäisellä kierroksella siirtyminen kumppanuuksien rakentamisesta (toiminto 1) kehitysvaiheeseen (toiminto 2) aiheutti eräiden ohjelmien kohdalla dynamiikan menetystä. Komissio ehdottaa nyt uutta ”vahvistusvaihetta”, jolla vähennetään toiminnon 2 hyväksymiseen liittyviä hallintotoimia ja varmistetaan, että menot pysyvät tukikelpoisina koko siirtymävaiheen ajan.

| 3.3 | Siirtymisessä toiminnosta 1 toimintoon 2 on kyse kehittämiskumppanuussopimuksen ja sen tavoitteiden sekä toimintasuunnitelman laatimisesta. Jatkuvuus on tärkeää, ja kumppanuusosapuolten tulisi tietää, miten ne voivat voimavaraistamistoimillaan, hallintomenettelyillään ja henkilöstöpolitiikallaan ylläpitää jatkuvuutta. Hallintoviranomaisten tuki kehittämiskumppanuuksille vaihtelee huomattavasti, eivätkä kumppanuudet aina toimi asianmukaisesti. Jäsenvaltioiden tulisi ottaa oppia toisistaan siinä, minkälaista tukea tarvitaan tehokkaan kehittämiskumppanuuden luomiseksi. Henkilöstöpolitiikan jatkuvuus voi olla erityinen ongelma uusissa jäsenvaltioissa, joissa henkilöstön vaihtuvuus saattaa olla suurempaa avautuvien uusien mahdollisuuksien vuoksi. |
| --- | --- |

3.3

Siirtymisessä toiminnosta 1 toimintoon 2 on kyse kehittämiskumppanuussopimuksen ja sen tavoitteiden sekä toimintasuunnitelman laatimisesta. Jatkuvuus on tärkeää, ja kumppanuusosapuolten tulisi tietää, miten ne voivat voimavaraistamistoimillaan, hallintomenettelyillään ja henkilöstöpolitiikallaan ylläpitää jatkuvuutta. Hallintoviranomaisten tuki kehittämiskumppanuuksille vaihtelee huomattavasti, eivätkä kumppanuudet aina toimi asianmukaisesti. Jäsenvaltioiden tulisi ottaa oppia toisistaan siinä, minkälaista tukea tarvitaan tehokkaan kehittämiskumppanuuden luomiseksi. Henkilöstöpolitiikan jatkuvuus voi olla erityinen ongelma uusissa jäsenvaltioissa, joissa henkilöstön vaihtuvuus saattaa olla suurempaa avautuvien uusien mahdollisuuksien vuoksi.

| 3.4 | Rajanylittävien kumppanuuksien kehittäminen on erittäin hyödyllinen Equal-aloitteen osa. Kumppanuuksien tulisi olla joustavia, jotta ne voivat reagoida muutoksiin, joita innovaatiot väistämättä aiheuttavat ohjelmien suunnitelmiin. Määrärahojen hallinnan joustavuudella on tässä keskeinen merkitys. |
| --- | --- |

3.4

Rajanylittävien kumppanuuksien kehittäminen on erittäin hyödyllinen Equal-aloitteen osa. Kumppanuuksien tulisi olla joustavia, jotta ne voivat reagoida muutoksiin, joita innovaatiot väistämättä aiheuttavat ohjelmien suunnitelmiin. Määrärahojen hallinnan joustavuudella on tässä keskeinen merkitys.

| 3.5 | Vaikka varainkäyttöä koskevat säännöt ovatkin kaikille rakennerahastoille samat, varainkäyttöä ja toimintoja koskevia kirjanpitojärjestelmiä tulisi käyttää siten, että hallinnollinen taakka ei vähennä niiden osallistumishalukkuutta, joilla on parhaat mahdollisuudet edistää valtaistamista. |
| --- | --- |

3.5

Vaikka varainkäyttöä koskevat säännöt ovatkin kaikille rakennerahastoille samat, varainkäyttöä ja toimintoja koskevia kirjanpitojärjestelmiä tulisi käyttää siten, että hallinnollinen taakka ei vähennä niiden osallistumishalukkuutta, joilla on parhaat mahdollisuudet edistää valtaistamista.

| 3.6 | Komission aikaisemmat kokemukset osoittavat, että myönnetyistä määrärahoista käytetään ainoastaan 85 prosenttia. Komitea ehdottaa käyttämättä jääneiden varojen ohjaamista valvavirtaistamistoimien edistämiseen. Tässä on kuitenkin varottava tilannetta, jossa poikkeamien tai muutosten kohteeksi joutuneiden ohjelmien toteutusta estetään ylimitoitetuilla hallinnollisilla vaatimuksilla tai niille aiheutetaan haittaa ennenaikaisella määrärahojen leikkaamisella. |
| --- | --- |

3.6

Komission aikaisemmat kokemukset osoittavat, että myönnetyistä määrärahoista käytetään ainoastaan 85 prosenttia. Komitea ehdottaa käyttämättä jääneiden varojen ohjaamista valvavirtaistamistoimien edistämiseen. Tässä on kuitenkin varottava tilannetta, jossa poikkeamien tai muutosten kohteeksi joutuneiden ohjelmien toteutusta estetään ylimitoitetuilla hallinnollisilla vaatimuksilla tai niille aiheutetaan haittaa ennenaikaisella määrärahojen leikkaamisella.

| 3.7 | Kohdan 9 alakohdassa a esitetty valtavirtaistamistoimien luettelo ei ole tyhjentävä, ja mentoroinnin ohessa tulisi erityisesti mainita myös yritysten tukemisen merkitys. Erityisen tärkeitä toimijoita ovat työmarkkinaosapuolet ja siis myös ammattiliitot. Olisi tärkeää kehittää ensimmäisen kierroksen tulosten pohjalta soveltuvin osin myös toisen kierroksen Equal-ehdotuksia. |
| --- | --- |

3.7

Kohdan 9 alakohdassa a esitetty valtavirtaistamistoimien luettelo ei ole tyhjentävä, ja mentoroinnin ohessa tulisi erityisesti mainita myös yritysten tukemisen merkitys. Erityisen tärkeitä toimijoita ovat työmarkkinaosapuolet ja siis myös ammattiliitot. Olisi tärkeää kehittää ensimmäisen kierroksen tulosten pohjalta soveltuvin osin myös toisen kierroksen Equal-ehdotuksia.

| 3.8 | Valtavirtaistaminen on lähestymistapa tai strategia, eikä sitä tulisi pitää tavoitteena sinänsä. Valtavirtaistaminen tuo lisäarvoa, mutta sitä on tuettava tasa-arvoa edistävin välinein, kuten uudella tasa-arvolainsäädännöllä tai positiivisilla erityistoimilla. Ei ole hyväksyttävissä, että osa jäsenvaltioista ei vielä ole saattanut syrjinnän vastaisia direktiivejä osaksi lainsäädäntöään ja että niiden on vielä hyväksyttävä yleisiä yhtäläistä kohtelua koskevia lakeja. |
| --- | --- |

3.8

Valtavirtaistaminen on lähestymistapa tai strategia, eikä sitä tulisi pitää tavoitteena sinänsä. Valtavirtaistaminen tuo lisäarvoa, mutta sitä on tuettava tasa-arvoa edistävin välinein, kuten uudella tasa-arvolainsäädännöllä tai positiivisilla erityistoimilla. Ei ole hyväksyttävissä, että osa jäsenvaltioista ei vielä ole saattanut syrjinnän vastaisia direktiivejä osaksi lainsäädäntöään ja että niiden on vielä hyväksyttävä yleisiä yhtäläistä kohtelua koskevia lakeja.

| 3.9 | Tiedonannon ohjeissa katsotaan, että kiinnostus ”yhtäläiset mahdollisuudet” -aiheeseen näyttää olevan vähäistä (kohta 10.1, kolmas kappale) ja että se ymmärretään yleensä rajallisessa tai perinteisessä mielessä (kohta 10.1, kuudes kappale). Jäsenvaltioiden tulisi ilmoittaa, millä tavoin yhtäläiset mahdollisuudet niissä ymmärretään ja toteutetaan, jotta uudet ohjelmat voitaisiin muotoilla asianmukaisesti. Esimerkiksi sukupuolten epätasa-arvoa käsitellään yhden teeman yhteydessä muutaman ryhmän voimin, mutta koko ohjelman piirissä useimmat ryhmät työskentelevät kyseisen aiheen parissa. |
| --- | --- |

3.9

Tiedonannon ohjeissa katsotaan, että kiinnostus ”yhtäläiset mahdollisuudet” -aiheeseen näyttää olevan vähäistä (kohta 10.1, kolmas kappale) ja että se ymmärretään yleensä rajallisessa tai perinteisessä mielessä (kohta 10.1, kuudes kappale). Jäsenvaltioiden tulisi ilmoittaa, millä tavoin yhtäläiset mahdollisuudet niissä ymmärretään ja toteutetaan, jotta uudet ohjelmat voitaisiin muotoilla asianmukaisesti. Esimerkiksi sukupuolten epätasa-arvoa käsitellään yhden teeman yhteydessä muutaman ryhmän voimin, mutta koko ohjelman piirissä useimmat ryhmät työskentelevät kyseisen aiheen parissa.

| 3.10 | Jäsenvaltioiden väliset erot aikatauluissa ja prosesseissa (kohta 10.1, viides kappale) eivät pelkästään vaikuta kielteisesti rajanylittävien kumppanuuksien syntymiseen niissä tapauksissa, joissa tähän pyritään toisella kierroksella. Jäsenvaltioiden väliset erot vaikuttavat myös hallinto- ja seurantaprosessien käyttöönottoon, toiminnon 3 ajoitukseen ja koko hankkeen kestoon ja voivat näin ollen haitata rajanylittäviä toimia. |
| --- | --- |

3.10

Jäsenvaltioiden väliset erot aikatauluissa ja prosesseissa (kohta 10.1, viides kappale) eivät pelkästään vaikuta kielteisesti rajanylittävien kumppanuuksien syntymiseen niissä tapauksissa, joissa tähän pyritään toisella kierroksella. Jäsenvaltioiden väliset erot vaikuttavat myös hallinto- ja seurantaprosessien käyttöönottoon, toiminnon 3 ajoitukseen ja koko hankkeen kestoon ja voivat näin ollen haitata rajanylittäviä toimia.

| 3.11 | Toisen kierroksen valintamenettelyiden puitteissa tulisi jokaista teemaa varten hankkia suositukset kahdelta johtavalta valtiolta, jolloin hallintoviranomaiset voisivat hyötyä tietynasteisesta jäsenvaltioiden välisestä koordinoinnista. |
| --- | --- |

3.11

Toisen kierroksen valintamenettelyiden puitteissa tulisi jokaista teemaa varten hankkia suositukset kahdelta johtavalta valtiolta, jolloin hallintoviranomaiset voisivat hyötyä tietynasteisesta jäsenvaltioiden välisestä koordinoinnista.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/27

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta kaudelle 2005—2010”

(KOM(2004) 102 lopullinen — 2004/0032 CNS)

(2004/C 241/10)

Neuvosto päätti 23. helmikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 5. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Giacomina Cassina.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2. ja 3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 184 ääntä puolesta, 3 vastaan, ja 12 pidättyi äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Neuvosto hyväksyi 28. syyskuuta 2000 päätöksen 2000/596/EY Euroopan pakolaisrahaston (European Refugee Fund) perustamisesta vuosiksi 2000—2005 (jäljempänä ’ERF:n I vaihe’). Viideksi vuodeksi myönnettiin 36 miljoonan euron rahoitustuki. Etenkin Euroopan parlamentin aloitteesta (1) rahaston avulla järkeistettiin ensimmäistä kertaa toimia, joita budjettikohtiin oli vuosittain liitetty vuodesta 1997, ja luotiin niille tarvittava rakenne. Aiheesta tuolloin antamassaan lausunnossa ETSK kannatti kyseistä ehdotusta neuvoston päätökseksi (2). |
| --- | --- |

1.1

Neuvosto hyväksyi 28. syyskuuta 2000 päätöksen 2000/596/EY Euroopan pakolaisrahaston (European Refugee Fund) perustamisesta vuosiksi 2000—2005 (jäljempänä ’ERF:n I vaihe’). Viideksi vuodeksi myönnettiin 36 miljoonan euron rahoitustuki. Etenkin Euroopan parlamentin aloitteesta (1) rahaston avulla järkeistettiin ensimmäistä kertaa toimia, joita budjettikohtiin oli vuosittain liitetty vuodesta 1997, ja luotiin niille tarvittava rakenne. Aiheesta tuolloin antamassaan lausunnossa ETSK kannatti kyseistä ehdotusta neuvoston päätökseksi (2).

| 1.2 | Noin vuotta ennen ERF:n I vaiheen päättymistä eli joulukuun 31. päivää 2004 komissio laati analyysin kokemuksista, joita toteutuksesta oli saatu jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla. Lisäksi se järjesti arviointikonferenssin (3) ja teetti vaikutustenarvioinnin (4) rahaston toiminnan jatkamista koskevaa ehdotusta varten. Arvioinnissa on otettu huomioon myös yhteisön muiden toimien ja ohjelmien vaikutukset ja niiden kanssa syntyneet yhteisvaikutukset (5). |
| --- | --- |

1.2

Noin vuotta ennen ERF:n I vaiheen päättymistä eli joulukuun 31. päivää 2004 komissio laati analyysin kokemuksista, joita toteutuksesta oli saatu jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla. Lisäksi se järjesti arviointikonferenssin (3) ja teetti vaikutustenarvioinnin (4) rahaston toiminnan jatkamista koskevaa ehdotusta varten. Arvioinnissa on otettu huomioon myös yhteisön muiden toimien ja ohjelmien vaikutukset ja niiden kanssa syntyneet yhteisvaikutukset (5).

| 1.3 | Komissio esitti saatujen kokemusten pohjalta 12. helmikuuta 2004 ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta kaudelle 2005—2010. Se on käsillä olevan lausunnon aiheena. |
| --- | --- |

1.3

Komissio esitti saatujen kokemusten pohjalta 12. helmikuuta 2004 ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta kaudelle 2005—2010. Se on käsillä olevan lausunnon aiheena.

2   Komission ehdotuksen sisältö

| 2.1 | Komissio ehdottaa rahaston (ERF:n II vaihe) perustamista siten, että kuudeksi vuodeksi myönnetään 687 miljoonan euron määräraha. Rahastosta tuettaisiin jäsenvaltioiden toimia, jotka liittyvät sellaisten unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden vastaanottoon, kotouttamiseen ja vapaaehtoiseen paluumuuttoon, joille on myönnetty pakolaisasema (6) tai jotka saavat kansainvälistä suojelua (uudelleensijoittamisohjelman perusteella) tai toissijaista suojelua tai ovat hakeneet jotakin edellä mainittua suojelua tai saavat tilapäistä suojelua (7). |
| --- | --- |

2.1

Komissio ehdottaa rahaston (ERF:n II vaihe) perustamista siten, että kuudeksi vuodeksi myönnetään 687 miljoonan euron määräraha. Rahastosta tuettaisiin jäsenvaltioiden toimia, jotka liittyvät sellaisten unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden vastaanottoon, kotouttamiseen ja vapaaehtoiseen paluumuuttoon, joille on myönnetty pakolaisasema (6) tai jotka saavat kansainvälistä suojelua (uudelleensijoittamisohjelman perusteella) tai toissijaista suojelua tai ovat hakeneet jotakin edellä mainittua suojelua tai saavat tilapäistä suojelua (7).

| 2.2 | Tukikelpoiset toimet. Vastaanottoon, kotouttamiseen ja vapaaehtoiseen paluumuuttoon liittyviä aloja, joilla toteutettavia toimia varten jäsenvaltiot voivat saada osarahoitusta ERF:n II vaiheessa, on runsaasti. Niitä ovat erityisesti vastaanottoon liittyvät perusrakenteet, aineellinen, lääkinnällinen ja psykologinen apu, sosiaalinen ja hallinnollinen apu, kieliapu, koulutus ja työelämään pääsyn edistäminen sekä vastaanottojärjestelyjen kehittäminen. Lisäksi niihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusarvojen omaksumisen edistäminen, vastaanottavan valtion kansalaisille suunnattu tiedotus ja kohderyhmien kannustaminen osallistumaan yhteiskunta- ja kulttuurielämään, lopullisten edunsaajien auttaminen tulemaan toimeen itsenäisesti, paikallisviranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja kansalaisten osallistumista edistävät toimet, vapaaehtoisille paluumuuttajille suunnattu tiedotus ja neuvonta sekä lähtömaahan uudelleenasettautumista koskeva tuki. |
| --- | --- |

2.2

Tukikelpoiset toimet. Vastaanottoon, kotouttamiseen ja vapaaehtoiseen paluumuuttoon liittyviä aloja, joilla toteutettavia toimia varten jäsenvaltiot voivat saada osarahoitusta ERF:n II vaiheessa, on runsaasti. Niitä ovat erityisesti vastaanottoon liittyvät perusrakenteet, aineellinen, lääkinnällinen ja psykologinen apu, sosiaalinen ja hallinnollinen apu, kieliapu, koulutus ja työelämään pääsyn edistäminen sekä vastaanottojärjestelyjen kehittäminen. Lisäksi niihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusarvojen omaksumisen edistäminen, vastaanottavan valtion kansalaisille suunnattu tiedotus ja kohderyhmien kannustaminen osallistumaan yhteiskunta- ja kulttuurielämään, lopullisten edunsaajien auttaminen tulemaan toimeen itsenäisesti, paikallisviranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja kansalaisten osallistumista edistävät toimet, vapaaehtoisille paluumuuttajille suunnattu tiedotus ja neuvonta sekä lähtömaahan uudelleenasettautumista koskeva tuki.

| 2.2.1 | Jos käyttöön otetaan tilapäisen suojelun antamiseen liittyviä järjestelyjä, rahastosta voidaan myöntää tukea (enintään 80 prosenttia kustannuksista) myös hätätoimenpiteisiin, jotka voivat käsittää seuraavantyyppisiä toimia: vastaanotto, majoitus, toimeentulomahdollisuuksien tarjoaminen, lääkinnällinen ja psykologinen apu, henkilöstö- ja hallintokulut sekä logistiikka- ja kuljetuskulut. |
| --- | --- |

2.2.1

Jos käyttöön otetaan tilapäisen suojelun antamiseen liittyviä järjestelyjä, rahastosta voidaan myöntää tukea (enintään 80 prosenttia kustannuksista) myös hätätoimenpiteisiin, jotka voivat käsittää seuraavantyyppisiä toimia: vastaanotto, majoitus, toimeentulomahdollisuuksien tarjoaminen, lääkinnällinen ja psykologinen apu, henkilöstö- ja hallintokulut sekä logistiikka- ja kuljetuskulut.

| 2.2.2 | ERF:n II vaiheen määrärahoista 10 prosenttia on varattu komission suoraan hallinnoimiin yhteisön toimiin. Kyseisillä varoilla voidaan tukea yhteisön tason yhteistyötä, verkostojen perustamista kokemusten vaihtamiseksi, innovatiivisia kokeiluhankkeita, tutkimusta sekä uuden sovelletun tekniikan käyttöä pakolaisten avustustoimien yhteydessä. |
| --- | --- |

2.2.2

ERF:n II vaiheen määrärahoista 10 prosenttia on varattu komission suoraan hallinnoimiin yhteisön toimiin. Kyseisillä varoilla voidaan tukea yhteisön tason yhteistyötä, verkostojen perustamista kokemusten vaihtamiseksi, innovatiivisia kokeiluhankkeita, tutkimusta sekä uuden sovelletun tekniikan käyttöä pakolaisten avustustoimien yhteydessä.

| 2.3 | ERF:n II vaiheen täytäntöönpano. ERF:n II vaiheen täytäntöönpano perustuu seuraavanlaiseen jäsenvaltioiden ja komission vastuunjakoon: |
| --- | --- |

2.3

ERF:n II vaiheen täytäntöönpano. ERF:n II vaiheen täytäntöönpano perustuu seuraavanlaiseen jäsenvaltioiden ja komission vastuunjakoon:

| 2.3.1 | Komissio laatii monivuotisten ohjelmien suuntaviivat ja varmistaa, että jäsenvaltioilla on moitteettomasti toimivat hallinto- ja valvontajärjestelmät, sekä vastaa yhteisön toimien täytäntöönpanosta. Komissiota avustaa päätöksen 1999/468/EY mukainen komitea. |
| --- | --- |

2.3.1

Komissio laatii monivuotisten ohjelmien suuntaviivat ja varmistaa, että jäsenvaltioilla on moitteettomasti toimivat hallinto- ja valvontajärjestelmät, sekä vastaa yhteisön toimien täytäntöönpanosta. Komissiota avustaa päätöksen 1999/468/EY mukainen komitea.

| 2.3.2 | Jäsenvaltiot vastaavat maakohtaisten toimien täytäntöönpanosta ja perustavat ERF:n vastuuviranomaisen, jolla on oltava oikeushenkilöys ja asianmukaiset hallintovalmiudet. Jäsenvaltioilla on lisäksi päävastuu toimien varainhoidon valvonnasta, ja ne tekevät komission kanssa yhteistyötä tilastotietojen keräämiseksi. |
| --- | --- |

2.3.2

Jäsenvaltiot vastaavat maakohtaisten toimien täytäntöönpanosta ja perustavat ERF:n vastuuviranomaisen, jolla on oltava oikeushenkilöys ja asianmukaiset hallintovalmiudet. Jäsenvaltioilla on lisäksi päävastuu toimien varainhoidon valvonnasta, ja ne tekevät komission kanssa yhteistyötä tilastotietojen keräämiseksi.

| 2.3.3 | Jäsenvaltiot ja komissio huolehtivat yhdessä toimien tulosten levittämisestä, avoimuudesta, toimien yleisestä johdonmukaisuudesta ja siitä, että toimet täydentävät muita asiaan vaikuttavia välineitä ja toimia. |
| --- | --- |

2.3.3

Jäsenvaltiot ja komissio huolehtivat yhdessä toimien tulosten levittämisestä, avoimuudesta, toimien yleisestä johdonmukaisuudesta ja siitä, että toimet täydentävät muita asiaan vaikuttavia välineitä ja toimia.

| 2.4 | Ohjelmasuunnittelu. Toimia on tarkoitus toteuttaa kahdella kolmivuotisella ohjelmakaudella (2005—2007 ja 2008—2010). Jäsenvaltiot esittävät kolmivuotista ohjelmasuunnitelmaa koskevat ehdotuksensa komissiolle, ja komissio hyväksyy ne komiteamenettelyn mukaisesti viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tarkastettuaan, että ne ovat suuntaviivojen mukaisia. Monivuotiset ohjelmat pannaan täytäntöön vuotuisten työohjelmien avulla. |
| --- | --- |

2.4

Ohjelmasuunnittelu. Toimia on tarkoitus toteuttaa kahdella kolmivuotisella ohjelmakaudella (2005—2007 ja 2008—2010). Jäsenvaltiot esittävät kolmivuotista ohjelmasuunnitelmaa koskevat ehdotuksensa komissiolle, ja komissio hyväksyy ne komiteamenettelyn mukaisesti viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tarkastettuaan, että ne ovat suuntaviivojen mukaisia. Monivuotiset ohjelmat pannaan täytäntöön vuotuisten työohjelmien avulla.

| 2.5 | Resurssien jako. Kukin jäsenvaltio saa rahastosta 300 000 euron määrärahan. Uusille jäsenvaltioille myönnetään kolmena ensimmäisenä vuotena 500 000 euron määräraha. |
| --- | --- |

2.5

Resurssien jako. Kukin jäsenvaltio saa rahastosta 300 000 euron määrärahan. Uusille jäsenvaltioille myönnetään kolmena ensimmäisenä vuotena 500 000 euron määräraha.

| 2.5.1 | Loput vuosittain käytettävissä olevista määrärahoista jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti: 35 prosenttia määrärahoista suhteutettuna niiden henkilöiden määrään, joilla on kolmen edeltävän vuoden aikana ollut pakolaisasema, joiden on uudelleensijoittamisohjelman perusteella todettu olevan kansainvälisen suojelun tarpeessa tai jotka saavat toissijaista suojelua, ja 65 prosenttia määrärahoista suhteutettuna kolmen edeltävän vuoden aikana turvapaikkaa hakeneiden tai tilapäistä suojelua saaneiden henkilöiden määrään. Osa vuosittain myönnettävästä rahoituksesta voidaan käyttää teknisen ja hallinnollisen tuen menoihin. Rahastosta myönnetään rahoitusta avustuksina, joita ei tarvitse maksaa takaisin. Jos kuitenkin todetaan, että varoja on käytetty väärin, ne on palautettava, ja maksettaviin määriin lisätään Euroopan keskuspankin soveltaman korkokannan mukainen viivästyskorko korotettuna 3,5 prosenttiyksiköllä. Voidakseen saada ohjelmakauden alussa maksettua summaa seuraavat yhteisrahoituserät jäsenvaltioiden on toimitettava täytäntöönpanoa koskeva kertomus sekä vastuuviranomaisesta toiminnallisesti riippumattoman yksikön varmentamat menoilmoitukset. |
| --- | --- |

2.5.1

Loput vuosittain käytettävissä olevista määrärahoista jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti: 35 prosenttia määrärahoista suhteutettuna niiden henkilöiden määrään, joilla on kolmen edeltävän vuoden aikana ollut pakolaisasema, joiden on uudelleensijoittamisohjelman perusteella todettu olevan kansainvälisen suojelun tarpeessa tai jotka saavat toissijaista suojelua, ja 65 prosenttia määrärahoista suhteutettuna kolmen edeltävän vuoden aikana turvapaikkaa hakeneiden tai tilapäistä suojelua saaneiden henkilöiden määrään. Osa vuosittain myönnettävästä rahoituksesta voidaan käyttää teknisen ja hallinnollisen tuen menoihin. Rahastosta myönnetään rahoitusta avustuksina, joita ei tarvitse maksaa takaisin. Jos kuitenkin todetaan, että varoja on käytetty väärin, ne on palautettava, ja maksettaviin määriin lisätään Euroopan keskuspankin soveltaman korkokannan mukainen viivästyskorko korotettuna 3,5 prosenttiyksiköllä. Voidakseen saada ohjelmakauden alussa maksettua summaa seuraavat yhteisrahoituserät jäsenvaltioiden on toimitettava täytäntöönpanoa koskeva kertomus sekä vastuuviranomaisesta toiminnallisesti riippumattoman yksikön varmentamat menoilmoitukset.

| 2.5.2 | Yhteisön osuus jäsenvaltioiden toimien rahoituksesta voi olla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista. Osuutta voidaan korottaa 60 prosenttiin innovatiivisten tai valtioiden rajat ylittävien toimien osalta ja 75 prosenttiin koheesiorahaston edunsaajiin kuuluvissa jäsenvaltioissa toteutettavien toimien osalta. |
| --- | --- |

2.5.2

Yhteisön osuus jäsenvaltioiden toimien rahoituksesta voi olla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista. Osuutta voidaan korottaa 60 prosenttiin innovatiivisten tai valtioiden rajat ylittävien toimien osalta ja 75 prosenttiin koheesiorahaston edunsaajiin kuuluvissa jäsenvaltioissa toteutettavien toimien osalta.

| 2.6 | Arviointi. Komissio esittää ensimmäisen välikertomuksen viimeistään 30. huhtikuuta 2007, toisen välikertomuksen viimeistään 31. joulukuuta 2009 ja jälkiarviointikertomuksen viimeistään 31. joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

2.6

Arviointi. Komissio esittää ensimmäisen välikertomuksen viimeistään 30. huhtikuuta 2007, toisen välikertomuksen viimeistään 31. joulukuuta 2009 ja jälkiarviointikertomuksen viimeistään 31. joulukuuta 2012.

3   Huomiot

| 3.1 | ETSK pitää komission ehdotusta yleisesti ottaen erittäin myönteisenä. Komitea katsoo, että ERF:n II vaihe voi edistää merkittävästi turvapaikkaoikeutta koskevien perustamissopimuksen IV osaston kohtien täytäntöönpanoa sekä Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja Eurooppa-neuvoston muiden kokousten tekemien viisumi-, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan suuntaviivoja ja toteuttamissääntöjä koskevien päätösten täytäntöönpanoa. Koska kyseisiä neuvoston päätöksiä ei ole pantu täytäntöön tai koska neuvosto on tehnyt niiden sisällöstä sopimuksia, jotka heikentävät alkuperäistä ehdotusta ja joiden perusteella jäsenvaltioissa voidaan edelleen soveltaa huomattavan erilaisia sääntöjä, rahasto ei todennäköisesti voi toimia täydellä teholla. ETSK on pettynyt siihen, että neuvoston äskettäin hyväksymä pakolaisasemaa koskeva direktiivi (8) on sisällöltään varsin kaukana sekä komission ehdotuksesta (9) että ETSK:n lausunnossaan (10) esittämistä toiveista ja kehotuksista. |
| --- | --- |

3.1

ETSK pitää komission ehdotusta yleisesti ottaen erittäin myönteisenä. Komitea katsoo, että ERF:n II vaihe voi edistää merkittävästi turvapaikkaoikeutta koskevien perustamissopimuksen IV osaston kohtien täytäntöönpanoa sekä Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja Eurooppa-neuvoston muiden kokousten tekemien viisumi-, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan suuntaviivoja ja toteuttamissääntöjä koskevien päätösten täytäntöönpanoa. Koska kyseisiä neuvoston päätöksiä ei ole pantu täytäntöön tai koska neuvosto on tehnyt niiden sisällöstä sopimuksia, jotka heikentävät alkuperäistä ehdotusta ja joiden perusteella jäsenvaltioissa voidaan edelleen soveltaa huomattavan erilaisia sääntöjä, rahasto ei todennäköisesti voi toimia täydellä teholla. ETSK on pettynyt siihen, että neuvoston äskettäin hyväksymä pakolaisasemaa koskeva direktiivi (8) on sisällöltään varsin kaukana sekä komission ehdotuksesta (9) että ETSK:n lausunnossaan (10) esittämistä toiveista ja kehotuksista.

| 3.1.1 | Ohjelman merkitys on sanomattakin selvä, kun otetaan huomioon, että vuosittain turvapaikkaa hakee noin 400 000 ihmistä (11). Useat heistä ovat joutuneet kärsimään paljon, ja heitä kohtaan tulee osoittaa solidaarisuutta. Kyseisille ihmisille tulee tarjota aineellista, moraalista ja psykologista apua, ihmisarvoinen vastaanotto ja asianmukaiset palvelut. Lisäksi tarjolla tulee olla selkeät ja tehokkaat menettelyt, mahdollisuus kotoutua vastaanottavaan yhteisöön työn tai muun toiminnan avulla sekä mahdollisuus palata turvallisesti lähtömaahan, mikäli kyseinen henkilö todistetusti ja tietoisesti niin haluaa. |
| --- | --- |

3.1.1

Ohjelman merkitys on sanomattakin selvä, kun otetaan huomioon, että vuosittain turvapaikkaa hakee noin 400 000 ihmistä (11). Useat heistä ovat joutuneet kärsimään paljon, ja heitä kohtaan tulee osoittaa solidaarisuutta. Kyseisille ihmisille tulee tarjota aineellista, moraalista ja psykologista apua, ihmisarvoinen vastaanotto ja asianmukaiset palvelut. Lisäksi tarjolla tulee olla selkeät ja tehokkaat menettelyt, mahdollisuus kotoutua vastaanottavaan yhteisöön työn tai muun toiminnan avulla sekä mahdollisuus palata turvallisesti lähtömaahan, mikäli kyseinen henkilö todistetusti ja tietoisesti niin haluaa.

| 3.2 | Määrärahoja on lisätty huomattavasti ERF:n I vaiheeseen verrattuna (687 miljoonaa euroa kuudeksi vuodeksi, kun edellisessä vaiheessa myönnettiin viideksi vuodeksi 36 miljoonaa euroa), mutta ETSK muistuttaa, että ERF:n I vaiheessa käytettävissä olleet varat olivat hyvin niukat pakolaistilanteeseen nähden. Komitea on tyytyväinen siihen, että turvallisuutta, oikeutta, maahanmuuttoa ja turvapaikka-asioita koskeva luku on asetettu selkeästi etusijalle ehdotuksessa vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymiksi ja että kyseisiin toimiin varataan asteittain yhä enemmän määrärahoja. ERF:n II vaiheeseen myönnettävä rahoitus on siis johdonmukaista jatkoa tälle kehitykselle. |
| --- | --- |

3.2

Määrärahoja on lisätty huomattavasti ERF:n I vaiheeseen verrattuna (687 miljoonaa euroa kuudeksi vuodeksi, kun edellisessä vaiheessa myönnettiin viideksi vuodeksi 36 miljoonaa euroa), mutta ETSK muistuttaa, että ERF:n I vaiheessa käytettävissä olleet varat olivat hyvin niukat pakolaistilanteeseen nähden. Komitea on tyytyväinen siihen, että turvallisuutta, oikeutta, maahanmuuttoa ja turvapaikka-asioita koskeva luku on asetettu selkeästi etusijalle ehdotuksessa vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymiksi ja että kyseisiin toimiin varataan asteittain yhä enemmän määrärahoja. ERF:n II vaiheeseen myönnettävä rahoitus on siis johdonmukaista jatkoa tälle kehitykselle.

| 3.2.1 | ERF:n II vaihe on toisaalta tämän tärkeän politiikan toteuttamisen kannalta välttämätön solidaarisuuden osoitus, ja toisaalta se osoittaa toimielinten tiedostavan, että perustamissopimuksen IV osastoon liittyviä ongelmia ei saada ratkaistuiksi ilman kaikkien toimijoiden voimakasta yhteisvastuuta. Tarvitaan strategisesti määrätietoisia, tarkasti toteutettuja toimia, joita kansalaisyhteiskunta ja paikallisviranomaiset tukevat. Lisäksi on määriteltävä oikeudet, välineet ja mekanismit yhteisen turvapaikkapolitiikan täytäntöönpanoa varten. ETSK muistuttaa, että ERF:n II vaiheen täytäntöönpanon tulee täydentää ja lujittaa jäsenvaltioissa jo toteutettuja toimia eikä korvata niitä. Erityisesti työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista ei tulisi vähentää vaan lisätä ja kehittää. |
| --- | --- |

3.2.1

ERF:n II vaihe on toisaalta tämän tärkeän politiikan toteuttamisen kannalta välttämätön solidaarisuuden osoitus, ja toisaalta se osoittaa toimielinten tiedostavan, että perustamissopimuksen IV osastoon liittyviä ongelmia ei saada ratkaistuiksi ilman kaikkien toimijoiden voimakasta yhteisvastuuta. Tarvitaan strategisesti määrätietoisia, tarkasti toteutettuja toimia, joita kansalaisyhteiskunta ja paikallisviranomaiset tukevat. Lisäksi on määriteltävä oikeudet, välineet ja mekanismit yhteisen turvapaikkapolitiikan täytäntöönpanoa varten. ETSK muistuttaa, että ERF:n II vaiheen täytäntöönpanon tulee täydentää ja lujittaa jäsenvaltioissa jo toteutettuja toimia eikä korvata niitä. Erityisesti työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista ei tulisi vähentää vaan lisätä ja kehittää.

| 3.2.2 | Yhteisön toimiin varattavaa osaa resursseista ehdotetaan perustellusti korotettavaksi ERF:n I vaiheessa sovelletusta viidestä prosentista kymmeneen prosenttiin ERF:n II vaiheessa. ETSK palauttaa mieliin todenneensa ERF:n I vaihetta käsittelevässä lausunnossaan, että yhteisön toimiin tulisi varata 10 prosenttia resursseista. Komitea korostaa, että osuus on pidettävä määrätietoisesti vähintään 10 prosentin tasolla, jotta kyseisten toimien avulla voidaan saavuttaa seuraavat kaksi toisiinsa liittyvää tavoitetta: edistää (myös järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan esittämiä) valtioiden rajat ylittäviä ja innovatiivisia aloitteita sekä tukea tutkimusta ja näkemystenvaihtoa kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.2.2

Yhteisön toimiin varattavaa osaa resursseista ehdotetaan perustellusti korotettavaksi ERF:n I vaiheessa sovelletusta viidestä prosentista kymmeneen prosenttiin ERF:n II vaiheessa. ETSK palauttaa mieliin todenneensa ERF:n I vaihetta käsittelevässä lausunnossaan, että yhteisön toimiin tulisi varata 10 prosenttia resursseista. Komitea korostaa, että osuus on pidettävä määrätietoisesti vähintään 10 prosentin tasolla, jotta kyseisten toimien avulla voidaan saavuttaa seuraavat kaksi toisiinsa liittyvää tavoitetta: edistää (myös järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan esittämiä) valtioiden rajat ylittäviä ja innovatiivisia aloitteita sekä tukea tutkimusta ja näkemystenvaihtoa kaikissa jäsenvaltioissa.

| 3.3 | Myös toimien jaottelu (vastaanotto, kotouttaminen ja vapaaehtoinen paluumuutto) on tasapainoinen ja sopusoinnussa jäsenvaltioiden nykytilanteen sekä lähitulevaisuudessa odotettavissa olevien turvapaikanhakijoiden tai erityyppistä suojelua saavien henkilöiden määrien kanssa. Viiden kohderyhmän mukaan suhteutettava yhteisrahoitus kuvastaa jäsenvaltioiden nykytilannetta, mutta tilanteen odottamattoman muuttumisen takia mahdollisesti tarvittavia mukautuksia voidaan tehdä, kun monivuotiset ohjelmat pannaan täytäntöön vuotuisten työohjelmien avulla. Komiteamenettelyn soveltaminen mahdollistaa lisäksi täytäntöönpanon kollektiivisen valvonnan ja edistää hyvien käytäntöjen ja innovatiivisten toimien leviämistä. ETSK:n mielestä merkittävä osa resursseista tulee ohjata vastaanotto- ja kotouttamistoimiin. Komitea toivoo jäsenvaltioiden välttävän sitä, että monivuotiset ohjelmat painottuisivat liikaa vapaaehtoista paluumuuttoa koskeviin toimiin. |
| --- | --- |

3.3

Myös toimien jaottelu (vastaanotto, kotouttaminen ja vapaaehtoinen paluumuutto) on tasapainoinen ja sopusoinnussa jäsenvaltioiden nykytilanteen sekä lähitulevaisuudessa odotettavissa olevien turvapaikanhakijoiden tai erityyppistä suojelua saavien henkilöiden määrien kanssa. Viiden kohderyhmän mukaan suhteutettava yhteisrahoitus kuvastaa jäsenvaltioiden nykytilannetta, mutta tilanteen odottamattoman muuttumisen takia mahdollisesti tarvittavia mukautuksia voidaan tehdä, kun monivuotiset ohjelmat pannaan täytäntöön vuotuisten työohjelmien avulla. Komiteamenettelyn soveltaminen mahdollistaa lisäksi täytäntöönpanon kollektiivisen valvonnan ja edistää hyvien käytäntöjen ja innovatiivisten toimien leviämistä. ETSK:n mielestä merkittävä osa resursseista tulee ohjata vastaanotto- ja kotouttamistoimiin. Komitea toivoo jäsenvaltioiden välttävän sitä, että monivuotiset ohjelmat painottuisivat liikaa vapaaehtoista paluumuuttoa koskeviin toimiin.

| 3.3.1 | ETSK arvostaa suuresti sitä, että kotouttamistoimien yhteydessä mainitaan myös työelämään osallistumisen edistäminen, sillä mahdollisuus ansaita itse oma toimeentulonsa — tai merkittävä osa siitä — valaa ihmisiin itseluottamusta ja luo tunteen ympäröivään yhteiskuntaan kuulumisesta. Näin voidaan torjua myös sitä, että nuoret joutuisivat olemaan kauan työttömänä ja niukan toimeentulon varassa ja että he ajautuisivat sen takia mukaan arveluttavaan tai laittomaan toimintaan. ETSK korostaa kuitenkin, että ERF:n II vaiheen kohderyhmiin kuuluville tulee tarjota sellaiset työolot, että he voivat osallistua aktiivisesti itseään koskeviin menettelyihin ja toimiin. ETSK:n on pettymyksekseen todettava, että neuvoston äskettäin tekemän pakolaisasemaa koskevan päätöksen mukaan jäsenvaltiot voivat itse päättää, annetaanko pakolaisille mahdollisuus integroitua työelämään vai ei. Komitea muistuttaa korostaneensa lausunnoissaan (12) johdonmukaisesti sitä, että kyseisten henkilöiden työskentelyä tulee edistää. ETSK:n kantana on, että työelämään osallistuminen on oikeus, jonka tulisi olla kaikissa tapauksissa yhtäläinen kaikille. |
| --- | --- |

3.3.1

ETSK arvostaa suuresti sitä, että kotouttamistoimien yhteydessä mainitaan myös työelämään osallistumisen edistäminen, sillä mahdollisuus ansaita itse oma toimeentulonsa — tai merkittävä osa siitä — valaa ihmisiin itseluottamusta ja luo tunteen ympäröivään yhteiskuntaan kuulumisesta. Näin voidaan torjua myös sitä, että nuoret joutuisivat olemaan kauan työttömänä ja niukan toimeentulon varassa ja että he ajautuisivat sen takia mukaan arveluttavaan tai laittomaan toimintaan. ETSK korostaa kuitenkin, että ERF:n II vaiheen kohderyhmiin kuuluville tulee tarjota sellaiset työolot, että he voivat osallistua aktiivisesti itseään koskeviin menettelyihin ja toimiin. ETSK:n on pettymyksekseen todettava, että neuvoston äskettäin tekemän pakolaisasemaa koskevan päätöksen mukaan jäsenvaltiot voivat itse päättää, annetaanko pakolaisille mahdollisuus integroitua työelämään vai ei. Komitea muistuttaa korostaneensa lausunnoissaan (12) johdonmukaisesti sitä, että kyseisten henkilöiden työskentelyä tulee edistää. ETSK:n kantana on, että työelämään osallistuminen on oikeus, jonka tulisi olla kaikissa tapauksissa yhtäläinen kaikille.

| 3.3.2 | ETSK ehdottaa lisäksi, että tietyssä mielessä etusijalle asetettaisiin myös kulttuurivalistus ja psykologinen valmennus, jota on tarkoitus antaa pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja erityyppistä suojelua saavien henkilöiden kanssa tekemisiin joutuville hallinto- ja poliisiviranomaisille. Tällaista toimintaa tarvitaan vastapainoksi negatiiviselle kuvalle ja negatiivisille stereotypioille, joita lehdistö ja sähköiset viestimet liian usein levittävät pakolaisten tilanteesta. Mainittujen kohderyhmien ja vastaanottajamaiden asukkaiden välistä vuoropuhelua ja molemminpuolista kulttuurien tuntemusta edistävät toimet ovat niin ikään erittäin tärkeitä kotoutumisen sekä ERF:n II vaiheen tehokkaan täytäntöönpanon edellyttämän yhteiskunnallisen yhteisymmärryksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.3.2

ETSK ehdottaa lisäksi, että tietyssä mielessä etusijalle asetettaisiin myös kulttuurivalistus ja psykologinen valmennus, jota on tarkoitus antaa pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja erityyppistä suojelua saavien henkilöiden kanssa tekemisiin joutuville hallinto- ja poliisiviranomaisille. Tällaista toimintaa tarvitaan vastapainoksi negatiiviselle kuvalle ja negatiivisille stereotypioille, joita lehdistö ja sähköiset viestimet liian usein levittävät pakolaisten tilanteesta. Mainittujen kohderyhmien ja vastaanottajamaiden asukkaiden välistä vuoropuhelua ja molemminpuolista kulttuurien tuntemusta edistävät toimet ovat niin ikään erittäin tärkeitä kotoutumisen sekä ERF:n II vaiheen tehokkaan täytäntöönpanon edellyttämän yhteiskunnallisen yhteisymmärryksen varmistamiseksi.

| 3.4 | ETSK pitää ohjelman toteuttamisstrategiaa (suuntaviivat, vuotuisten työohjelmien avulla toteutettavat monivuotiset ohjelmat, kaksi väliraporttia komissiolta ja jälkiarviointikertomus) tarkoituksenmukaisena. Se on samantapainen kuin järjestelyt, joita jäsenvaltioiden ja yhteisön yhteisten toimien täytäntöönpanossa on jo aiemmin sovellettu. Tällaiset järjestelyt ovat osoittaneet, että menettelyt, jotka helpottavat vastuun asianmukaista jakoa yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä, ovat tehokkaita ja edistävät yhteisvastuuseen perustuvan toissijaisuusperiaatteen toteutumista. ERF:n II vaihe ei voi olla pelkkä jäsenvaltioiden välisen resurssien uudelleenjaon väline, vaan sen avulla tulee pyrkiä — kuten edellä kohdassa 3.1 todetaan — edistämään yhteisen turvapaikkapolitiikan toteutumista. Kun otetaan huomioon, ettei kaikkia yhteisen turvapaikkapolitiikan luomiseksi ehdotettuja oikeudellisia välineitä ole vielä hyväksytty, ERF:n II vaiheen täytäntöönpano voi myös auttaa jäsenvaltioita tekemään tarvittavat päätökset aiempaa tietoisemmin ja harkitusti. |
| --- | --- |

3.4

ETSK pitää ohjelman toteuttamisstrategiaa (suuntaviivat, vuotuisten työohjelmien avulla toteutettavat monivuotiset ohjelmat, kaksi väliraporttia komissiolta ja jälkiarviointikertomus) tarkoituksenmukaisena. Se on samantapainen kuin järjestelyt, joita jäsenvaltioiden ja yhteisön yhteisten toimien täytäntöönpanossa on jo aiemmin sovellettu. Tällaiset järjestelyt ovat osoittaneet, että menettelyt, jotka helpottavat vastuun asianmukaista jakoa yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä, ovat tehokkaita ja edistävät yhteisvastuuseen perustuvan toissijaisuusperiaatteen toteutumista. ERF:n II vaihe ei voi olla pelkkä jäsenvaltioiden välisen resurssien uudelleenjaon väline, vaan sen avulla tulee pyrkiä — kuten edellä kohdassa 3.1 todetaan — edistämään yhteisen turvapaikkapolitiikan toteutumista. Kun otetaan huomioon, ettei kaikkia yhteisen turvapaikkapolitiikan luomiseksi ehdotettuja oikeudellisia välineitä ole vielä hyväksytty, ERF:n II vaiheen täytäntöönpano voi myös auttaa jäsenvaltioita tekemään tarvittavat päätökset aiempaa tietoisemmin ja harkitusti.

| 3.4.1 | ERF:n vastuuviranomaisen perustaminen jokaiseen jäsenvaltioon edistää maakohtaisten ohjelmien yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta, jäsenvaltioiden toimien avointa ja asianmukaista toteutusta sekä kansalais- ja kansalaisyhteiskuntasuhteita, jotka ovat välttämättömiä. ETSK korostaa, että sidosryhmiä on tärkeää kuulla, osallistaa ja vastuullistaa monivuotisten ohjelmien valmistelun alkuvaiheista lähtien. Tämän seikan merkitys ilmenee myös ehdotuksesta. Huomion kiinnittäminen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja paikallisviranomaisten osallistumismahdollisuuksiin on keskeinen metodologinen periaate. Sen avulla voidaan varmistaa, että kentällä saadut kokemukset otetaan tarkoituksenmukaisesti huomioon, jäsentää yhteiskunnallista keskustelua, päästä yhteisymmärrykseen ja varmistaa asiaa koskevien hallintotoimien (governance) asianmukaisuus. ETSK on korostanut tätä seikkaa useissa lausunnoissaan ja toteaa tyytyväisenä, että komissio on ottanut sen ehdotuksessaan huomioon. |
| --- | --- |

3.4.1

ERF:n vastuuviranomaisen perustaminen jokaiseen jäsenvaltioon edistää maakohtaisten ohjelmien yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta, jäsenvaltioiden toimien avointa ja asianmukaista toteutusta sekä kansalais- ja kansalaisyhteiskuntasuhteita, jotka ovat välttämättömiä. ETSK korostaa, että sidosryhmiä on tärkeää kuulla, osallistaa ja vastuullistaa monivuotisten ohjelmien valmistelun alkuvaiheista lähtien. Tämän seikan merkitys ilmenee myös ehdotuksesta. Huomion kiinnittäminen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja paikallisviranomaisten osallistumismahdollisuuksiin on keskeinen metodologinen periaate. Sen avulla voidaan varmistaa, että kentällä saadut kokemukset otetaan tarkoituksenmukaisesti huomioon, jäsentää yhteiskunnallista keskustelua, päästä yhteisymmärrykseen ja varmistaa asiaa koskevien hallintotoimien (governance) asianmukaisuus. ETSK on korostanut tätä seikkaa useissa lausunnoissaan ja toteaa tyytyväisenä, että komissio on ottanut sen ehdotuksessaan huomioon.

| 3.4.1.1 | Komitea pitää erityisen tärkeänä, että kansalaisjärjestöille taataan mahdollisuus käydä vastaanotto- ja kauttakulkukeskuksissa ja osallistua vastaanottotoimiin. Kyseisten toimien vaikuttavuuden parantamiseksi osallistumisia varten voitaisiin luoda erityinen yhteisön toimi. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Komitea pitää erityisen tärkeänä, että kansalaisjärjestöille taataan mahdollisuus käydä vastaanotto- ja kauttakulkukeskuksissa ja osallistua vastaanottotoimiin. Kyseisten toimien vaikuttavuuden parantamiseksi osallistumisia varten voitaisiin luoda erityinen yhteisön toimi.

| 3.4.2 | Kuluneina vuosina kaikissa jäsenvaltioissa saatujen kokemusten perusteella on selvää, että valtiollisten ja paikallisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välinen yhteistyö on hedelmällistä. ETSK toivoo, ettei ERF:n II vaiheen täytäntöönpanon yhteydessä hukata yhteistyön perinteitä, vaan yhteistyötä varten luodaan uusia, entistä johdonmukaisempia välineitä. |
| --- | --- |

3.4.2

Kuluneina vuosina kaikissa jäsenvaltioissa saatujen kokemusten perusteella on selvää, että valtiollisten ja paikallisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välinen yhteistyö on hedelmällistä. ETSK toivoo, ettei ERF:n II vaiheen täytäntöönpanon yhteydessä hukata yhteistyön perinteitä, vaan yhteistyötä varten luodaan uusia, entistä johdonmukaisempia välineitä.

| 3.5 | Jäsenvaltioittain vaihtelevasta tilanteesta johtuvat ongelmat otetaan ERF:n II vaiheen järjestelyjen yhteydessä huomioon. Keskeisenä resurssienjakoperusteena on edelleen kohderyhmiin kuuluvien henkilöiden määrä kussakin jäsenvaltiossa. ETSK toteaa, että monivuotisia ohjelmia koskevien suuntaviivojen yhteydessä kyseiset erot ja etenkin asiaa koskevan politiikan erilainen kehitys eri jäsenvaltioissa tulee ottaa tarkoin huomioon. |
| --- | --- |

3.5

Jäsenvaltioittain vaihtelevasta tilanteesta johtuvat ongelmat otetaan ERF:n II vaiheen järjestelyjen yhteydessä huomioon. Keskeisenä resurssienjakoperusteena on edelleen kohderyhmiin kuuluvien henkilöiden määrä kussakin jäsenvaltiossa. ETSK toteaa, että monivuotisia ohjelmia koskevien suuntaviivojen yhteydessä kyseiset erot ja etenkin asiaa koskevan politiikan erilainen kehitys eri jäsenvaltioissa tulee ottaa tarkoin huomioon.

| 3.5.1 | Komitean mielestä on merkityksellistä, joskin lähinnä symbolista, että EU:n uudet jäsenvaltiot saavat ensimmäisinä kolmena vuonna vuosittain suuremman määrärahan kuin nykyiset 15 jäsenvaltiota. Uusilla jäsenvaltioilla ei ole vielä paljon kokemusta kyseisistä asioista, ja eräät niistä sijaitsevat EU:n uusilla ulkorajoilla. On siis ensiarvoisen tärkeää, että ne integroituvat nykyisissä jäsenvaltioissa jo toteutettavaan turvapaikkapolitiikkaan ja pystyvät hyödyntämään kyseistä alaa koskevia yhteisön välineitä. Erityisen tärkeää on jakaa nykyisten jäsenvaltioiden kokemukset uusien jäsenvaltioiden kanssa ja antaa niille erityistä tukea esimerkiksi siten, että etusijalle asetetaan yhteisön toimet tarvittavien turvapaikka-asioita koskevien hallinto- ja organisointivalmiuksien parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.5.1

Komitean mielestä on merkityksellistä, joskin lähinnä symbolista, että EU:n uudet jäsenvaltiot saavat ensimmäisinä kolmena vuonna vuosittain suuremman määrärahan kuin nykyiset 15 jäsenvaltiota. Uusilla jäsenvaltioilla ei ole vielä paljon kokemusta kyseisistä asioista, ja eräät niistä sijaitsevat EU:n uusilla ulkorajoilla. On siis ensiarvoisen tärkeää, että ne integroituvat nykyisissä jäsenvaltioissa jo toteutettavaan turvapaikkapolitiikkaan ja pystyvät hyödyntämään kyseistä alaa koskevia yhteisön välineitä. Erityisen tärkeää on jakaa nykyisten jäsenvaltioiden kokemukset uusien jäsenvaltioiden kanssa ja antaa niille erityistä tukea esimerkiksi siten, että etusijalle asetetaan yhteisön toimet tarvittavien turvapaikka-asioita koskevien hallinto- ja organisointivalmiuksien parantamiseksi.

| 3.6 | ETSK painottaa, että ERF:n II vaiheen rahoitusmenettelyjen tulee olla tehokkaita ja että niistä tulee karsia kaikki epäolennainen. Tässä yhteydessä tulee välttää sitä, että menettelyjen monimutkaisuus tai epäselvyys johtaisi väärinkäytöksiin. Komitea korostaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, jotka huolehtivat pakolaisista ja erityyppistä suojelua saavista henkilöistä, ei tule kuormittaa monimutkaisilla tai hankalilla menettelyillä. Edellä mainitut seikat koskevat sekä jäsenvaltioissa että yhteisön tasolla toteutettavia toimia. Vaikka kansalaisjärjestöjen onkin noudatettava asianmukaisesti tiukkoja avoimuusvaatimuksia, niiden toiminta ja joustotarpeet ovat hyvin erilaisia kuin esimerkiksi rakennusyhtiöllä, joka voittaa vastaanottokeskuksen rakentamista koskevan tarjouskilpailun. ETSK:n mielestä vaarana on, ettei vastuuviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden sopimuksissa velvollisuuksia ja vastuita jaeta riittävän selkeästi. Tällöin sopimuksen tehneet organisaatiot joutuvat käyttämään enemmän voimavaroja hallinnollisiin toimiin ja menoselvitysten tekoon kuin tehokkaaseen toimintaan kohderyhmään kuuluvien henkilöiden oikeuksien valvomiseksi ja tarpeiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

3.6

ETSK painottaa, että ERF:n II vaiheen rahoitusmenettelyjen tulee olla tehokkaita ja että niistä tulee karsia kaikki epäolennainen. Tässä yhteydessä tulee välttää sitä, että menettelyjen monimutkaisuus tai epäselvyys johtaisi väärinkäytöksiin. Komitea korostaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, jotka huolehtivat pakolaisista ja erityyppistä suojelua saavista henkilöistä, ei tule kuormittaa monimutkaisilla tai hankalilla menettelyillä. Edellä mainitut seikat koskevat sekä jäsenvaltioissa että yhteisön tasolla toteutettavia toimia. Vaikka kansalaisjärjestöjen onkin noudatettava asianmukaisesti tiukkoja avoimuusvaatimuksia, niiden toiminta ja joustotarpeet ovat hyvin erilaisia kuin esimerkiksi rakennusyhtiöllä, joka voittaa vastaanottokeskuksen rakentamista koskevan tarjouskilpailun. ETSK:n mielestä vaarana on, ettei vastuuviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden sopimuksissa velvollisuuksia ja vastuita jaeta riittävän selkeästi. Tällöin sopimuksen tehneet organisaatiot joutuvat käyttämään enemmän voimavaroja hallinnollisiin toimiin ja menoselvitysten tekoon kuin tehokkaaseen toimintaan kohderyhmään kuuluvien henkilöiden oikeuksien valvomiseksi ja tarpeiden täyttämiseksi.

| 3.6.1 | Lisäksi ETSK katsoo, että korkoa, joka peritään aiheettomasti maksettujen summien palauttamisen yhteydessä, tulisi korottaa vain symbolisesti. Muutoin vaarana on, että jäsenvaltiot sisällyttävät hankintasopimuksiin omien etujensa suojelemiseksi erittäin rajoittavia menettelyjä. Sekin heikentäisi kansalaisjärjestöjen toimien tehoa ja osallistumishalukkuutta. ETSK muistuttaa, että turvapaikkapolitiikkaan liittyviä toimia ei hoideta yhdessäkään jäsenvaltiossa yksin viranomaisvoimin ja että eräissä jäsenvaltioissa pakolaisten ja suojelua saavien henkilöiden tilanne olisi toivoton ilman kansalaisjärjestöjen toimia ja niiltä saatavaa apua. ETSK toivookin, että kyseiset huolenaiheet otetaan huomioon ERF:n II vaihetta koskevissa täytäntöönpanosäännöissä. |
| --- | --- |

3.6.1

Lisäksi ETSK katsoo, että korkoa, joka peritään aiheettomasti maksettujen summien palauttamisen yhteydessä, tulisi korottaa vain symbolisesti. Muutoin vaarana on, että jäsenvaltiot sisällyttävät hankintasopimuksiin omien etujensa suojelemiseksi erittäin rajoittavia menettelyjä. Sekin heikentäisi kansalaisjärjestöjen toimien tehoa ja osallistumishalukkuutta. ETSK muistuttaa, että turvapaikkapolitiikkaan liittyviä toimia ei hoideta yhdessäkään jäsenvaltiossa yksin viranomaisvoimin ja että eräissä jäsenvaltioissa pakolaisten ja suojelua saavien henkilöiden tilanne olisi toivoton ilman kansalaisjärjestöjen toimia ja niiltä saatavaa apua. ETSK toivookin, että kyseiset huolenaiheet otetaan huomioon ERF:n II vaihetta koskevissa täytäntöönpanosäännöissä.

| 3.7 | ETSK pyytää, että komissio kehottaisi jäsenvaltioita määrittämään yhteiset tietojenkeruukriteerit. Määrälliset näkökohdat ovat ERF:n II vaiheen täytäntöönpanon yhteydessä yhtä tärkeitä kuin laadulliset näkökohdat, sillä yhteisrahoitus jaetaan nimenomaan niiden tietojen perusteella, jotka koskevat eri kohderyhmiin kuuluvien, pakolaisasemassa olevien tai muuntyyppistä suojelua saavien tai sitä hakeneiden henkilöiden määrää. |
| --- | --- |

3.7

ETSK pyytää, että komissio kehottaisi jäsenvaltioita määrittämään yhteiset tietojenkeruukriteerit. Määrälliset näkökohdat ovat ERF:n II vaiheen täytäntöönpanon yhteydessä yhtä tärkeitä kuin laadulliset näkökohdat, sillä yhteisrahoitus jaetaan nimenomaan niiden tietojen perusteella, jotka koskevat eri kohderyhmiin kuuluvien, pakolaisasemassa olevien tai muuntyyppistä suojelua saavien tai sitä hakeneiden henkilöiden määrää.

| 3.8 | Ehdotetun päätöksen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen arviointien yhteydessä jäsenvaltioiden tulisi kuulla kansalaisjärjestöjä ja yhteiskunnan eri osapuolia. |
| --- | --- |

3.8

Ehdotetun päätöksen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen arviointien yhteydessä jäsenvaltioiden tulisi kuulla kansalaisjärjestöjä ja yhteiskunnan eri osapuolia.

4   Päätelmät

| 4.1 | ETSK:n mielestä ehdotus Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta kaudeksi 2005—2010 (ERF:n II vaihe) on oivallinen. Rahastolle ehdotetaan osoitettavaksi merkittävät resurssit, ja sen rakenteessa korostuu jäsenvaltioiden ja komission yhteisvastuullisuus. Komitea korostaa, että vastaanotto- ja kotouttamisvaiheita tulee edelleen pitää hyvän turvapaikkapolitiikan peruspilareina. |
| --- | --- |

4.1

ETSK:n mielestä ehdotus Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta kaudeksi 2005—2010 (ERF:n II vaihe) on oivallinen. Rahastolle ehdotetaan osoitettavaksi merkittävät resurssit, ja sen rakenteessa korostuu jäsenvaltioiden ja komission yhteisvastuullisuus. Komitea korostaa, että vastaanotto- ja kotouttamisvaiheita tulee edelleen pitää hyvän turvapaikkapolitiikan peruspilareina.

| 4.2 | ETSK arvostaa sitä, että ehdotuksen mukaan jäsenvaltioiden ja niiden perustamien vastuuviranomaisten tulee ottaa toimintaan mukaan kaikki sidosryhmät — erityisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset — ja tehdä niiden kanssa yhä tehokkaammin yhteistyötä. Komitea huomauttaa kuitenkin, että ERF:n II vaiheen täytäntöönpanon yhteydessä etusijalle tulee asettaa toimien tehokkuus. Menettelyjen tulee olla sellaisia, että jäsenvaltioiden eri toimijoiden on helppoa ja yksinkertaista toimia. |
| --- | --- |

4.2

ETSK arvostaa sitä, että ehdotuksen mukaan jäsenvaltioiden ja niiden perustamien vastuuviranomaisten tulee ottaa toimintaan mukaan kaikki sidosryhmät — erityisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset — ja tehdä niiden kanssa yhä tehokkaammin yhteistyötä. Komitea huomauttaa kuitenkin, että ERF:n II vaiheen täytäntöönpanon yhteydessä etusijalle tulee asettaa toimien tehokkuus. Menettelyjen tulee olla sellaisia, että jäsenvaltioiden eri toimijoiden on helppoa ja yksinkertaista toimia.

| 4.3 | ETSK korostaa, että pakolaisia koskevan tiedon keruuta varten tulee määrittää yhteiset kriteerit. Näin varmistetaan myös eri jäsenvaltioissa toteutettavien toimien tasapuolinen kohtelu ja vertailukelpoisuus. Komitea kehottaa kohdistamaan yhteisön toimet ensisijaisesti uusien jäsenvaltioiden hallinto- ja organisointivalmiuksien kehittämiseen ja tukemiseen. |
| --- | --- |

4.3

ETSK korostaa, että pakolaisia koskevan tiedon keruuta varten tulee määrittää yhteiset kriteerit. Näin varmistetaan myös eri jäsenvaltioissa toteutettavien toimien tasapuolinen kohtelu ja vertailukelpoisuus. Komitea kehottaa kohdistamaan yhteisön toimet ensisijaisesti uusien jäsenvaltioiden hallinto- ja organisointivalmiuksien kehittämiseen ja tukemiseen.

| 4.4 | ETSK toivoo, että ERF:n II vaihetta koskeva päätös tehdään ripeästi ja että samalla annetaan myös asianmukaiset ja selkeät täytäntöönpanosäännöt. |
| --- | --- |

4.4

ETSK toivoo, että ERF:n II vaihetta koskeva päätös tehdään ripeästi ja että samalla annetaan myös asianmukaiset ja selkeät täytäntöönpanosäännöt.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  Esittelijä Gérard Deprez.

1

(2)  EYVL C 168, 16.6.2000 (esittelijä: Soscha zu Eulenburg).

2

(3)  30.—31. lokakuuta 2003.

3

(4)  SEC(2004) 161 / KOM(2004) 102 lopullinen: Commission Staff Working Paper — Proposal for a Council Decision establishing the European Refugee Fund for the period 2005—2010 — Extended Impact Assessment, 12.2.2004.

4

(5)  Koskee erityisesti seuraavia seikkoja: budjettikohdat, joista rahoitettiin vuonna 2003 ja rahoitetaan vuonna 2004 kotoutumista koskevia kokeiluhankkeita, ehdotus Euroopan ulkorajayhteistyön viraston perustamisesta, Equal-ohjelman hyödyntäminen hakijoiden työelämään pääsyn edistämiseksi jne.

5

(6)  Heinäkuun 28. päivänä 1951 tehdyssä Geneven yleissopimuksessa määritelty pakolaisasema sellaisena kuin se on muutettuna 31. tammikuuta 1967 tehdyssä lisäpöytäkirjassa.

6

(7)  Direktiivin 2001/55/EY mukaisesti.

7

(8)  Hyväksytty 29. huhtikuuta 2004.

8

(9)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta, EYVL C 51 E, 26.2.2002.

9

(10)  ETSK:n lausunto, EYVL C 221, 17.9.2002 (esittelijä: An Le Nouail Marlière).

10

(11)  Maahanmuuttajia on viimeksi kuluneina kahtena vuotena ollut aiempaa vähemmän, mutta määrä voi tietenkin kääntyä kasvuun koska tahansa. On muistettava, että määrien kehityksestä saataviin tietoihin, jotka perustuvat jäsenvaltioiden yhdenmukaistamattomiin tilastoihin, voivat vaikuttaa huomattavasti myös eri jäsenvaltioiden toimet ja niiden hallinnollinen toteutus.

11

(12)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista”, kohta 4.3, EYVL C 48, 21.2.2002 (esittelijä: Dario Mengozzi) ja ETSK:n lausunto edellä mainitusta pakolaisasemaa koskevasta ehdotuksesta, kohta 3.7.1, EYVL C 221, 17.9.2002 (esittelijä: An Le Nouail Marlière).

12

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/31

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä”

(KOM(2003) 741 lopullinen — 2003/0302 COD)

(2004/C 241/11)

Neuvosto päätti 23. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 ja 251 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -jaosto antoi lausuntonsa 10. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Ulla Sirkeinen.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 154 puolesta, 1 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Maakaasun sisämarkkinoita koskevan toisen direktiivin (annettu kesäkuussa 2003) tarkoituksena on tehdä sääntelyjärjestelmään rakennemuutoksia jäljellä olevien, sisämarkkinoiden toteuttamista haittaavien esteiden poistamiseksi. Direktiivin mukaan kaikki muut kuin kotitalousasiakkaat voivat vapaasti valita kaasuntoimittajansa viimeistään 1. heinäkuuta 2004 alkaen, ja kaikki asiakkaat saavat tämän oikeuden 1. heinäkuuta 2007 alkaen. Direktiivissä säädetään myös kolmansien osapuolten oikeudesta päästä siirto- ja jakeluverkkoihin julkistettujen ja säänneltyjen tariffien perusteella, käyttöoikeuden saamisesta kaasuvarastoihin joko neuvottelujen tai sääntelyn perusteella, siirtoyritysten sekä suurten ja keskisuurten jakeluyritysten eriyttämisestä oikeudellisesti ja sääntelyviranomaisen perustamisesta kuhunkin jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

1.1

Maakaasun sisämarkkinoita koskevan toisen direktiivin (annettu kesäkuussa 2003) tarkoituksena on tehdä sääntelyjärjestelmään rakennemuutoksia jäljellä olevien, sisämarkkinoiden toteuttamista haittaavien esteiden poistamiseksi. Direktiivin mukaan kaikki muut kuin kotitalousasiakkaat voivat vapaasti valita kaasuntoimittajansa viimeistään 1. heinäkuuta 2004 alkaen, ja kaikki asiakkaat saavat tämän oikeuden 1. heinäkuuta 2007 alkaen. Direktiivissä säädetään myös kolmansien osapuolten oikeudesta päästä siirto- ja jakeluverkkoihin julkistettujen ja säänneltyjen tariffien perusteella, käyttöoikeuden saamisesta kaasuvarastoihin joko neuvottelujen tai sääntelyn perusteella, siirtoyritysten sekä suurten ja keskisuurten jakeluyritysten eriyttämisestä oikeudellisesti ja sääntelyviranomaisen perustamisesta kuhunkin jäsenvaltioon.

| 1.2 | Maakaasun sisämarkkinoiden tavoitteen saavuttaminen edellyttää siirtojärjestelmien käyttötapaan liittyviä yksityiskohtaisia lisätoimia. Sähkön suhteen vastaavat toimet on käynnistetty kesäkuussa 2003 annetulla asetuksella. Kyseisessä asetuksessa säädetään yhteisistä tariffirakenteista (rajanylittävää kauppaa koskevat tariffit mukaan luettuina), yhteenliittämiskapasiteettia koskevasta tiedotuksesta ja ylikuormituksen hallintaa koskevista säännöistä. |
| --- | --- |

1.2

Maakaasun sisämarkkinoiden tavoitteen saavuttaminen edellyttää siirtojärjestelmien käyttötapaan liittyviä yksityiskohtaisia lisätoimia. Sähkön suhteen vastaavat toimet on käynnistetty kesäkuussa 2003 annetulla asetuksella. Kyseisessä asetuksessa säädetään yhteisistä tariffirakenteista (rajanylittävää kauppaa koskevat tariffit mukaan luettuina), yhteenliittämiskapasiteettia koskevasta tiedotuksesta ja ylikuormituksen hallintaa koskevista säännöistä.

| 1.3 | Euroopan kaasualan sääntelyfoorumi kokoontuu kaksi kertaa vuodessa Madridissa, ja sen tavoitteena on kehittää maakaasumarkkinoille käytännön siirtosääntöjä. Foorumi koostuu komission, jäsenvaltioiden, kansallisten sääntelyviranomaisten, kaasuteollisuuden sekä kaasuverkkojen käyttäjien edustajista. Foorumi sopi helmikuussa 2002 kolmannen osapuolen verkkoonpääsyyn liittyviä hyviä toimintatapoja koskevista tarkistetuista suuntaviivoista ja tarkensi niitä vielä syyskuussa 2003. Nämä suuntaviivat eivät olleet sitovia, ja niistä sovittiin vapaaehtoisuuden pohjalta, mutta siirtoverkonhaltijat ja muut osapuolet lupautuivat noudattamaan niitä. |
| --- | --- |

1.3

Euroopan kaasualan sääntelyfoorumi kokoontuu kaksi kertaa vuodessa Madridissa, ja sen tavoitteena on kehittää maakaasumarkkinoille käytännön siirtosääntöjä. Foorumi koostuu komission, jäsenvaltioiden, kansallisten sääntelyviranomaisten, kaasuteollisuuden sekä kaasuverkkojen käyttäjien edustajista. Foorumi sopi helmikuussa 2002 kolmannen osapuolen verkkoonpääsyyn liittyviä hyviä toimintatapoja koskevista tarkistetuista suuntaviivoista ja tarkensi niitä vielä syyskuussa 2003. Nämä suuntaviivat eivät olleet sitovia, ja niistä sovittiin vapaaehtoisuuden pohjalta, mutta siirtoverkonhaltijat ja muut osapuolet lupautuivat noudattamaan niitä.

| 1.4 | Komissio on seurannut, millä tavoin siirtoverkonhaltijat ovat noudattaneet suuntaviivoja, ja raportoi, että niiden noudattaminen on yhä hyvin vajavaista, mikä ei ole hyväksyttävissä. Komission mukaan tasapuolisia toimintaedellytyksiä verkkoon pääsyn suhteen ei ole läheskään saavutettu. |
| --- | --- |

1.4

Komissio on seurannut, millä tavoin siirtoverkonhaltijat ovat noudattaneet suuntaviivoja, ja raportoi, että niiden noudattaminen on yhä hyvin vajavaista, mikä ei ole hyväksyttävissä. Komission mukaan tasapuolisia toimintaedellytyksiä verkkoon pääsyn suhteen ei ole läheskään saavutettu.

2   Komission ehdotus

| 2.1 | Komission ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa maakaasun sisämarkkinoita luomalla vastikään Madridissa kokoontuneen Euroopan kaasualan sääntelyfoorumin päätelmien pohjalta uusi EU-tason sääntelyjärjestelmä maakaasun siirtämiselle. Ehdotetut säännöt nojautuvat rajanylittävää sähkön kauppaa koskevaan voimassa olevaan lainsäädäntöön, mutta ylittävät sen soveltamisalan, sillä ne koskevat myös verkkoonpääsyä ja kaasuputkistoihin liittyvää tariffinmuodostusta yksittäisten jäsenvaltioiden sisällä. |
| --- | --- |

2.1

Komission ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa maakaasun sisämarkkinoita luomalla vastikään Madridissa kokoontuneen Euroopan kaasualan sääntelyfoorumin päätelmien pohjalta uusi EU-tason sääntelyjärjestelmä maakaasun siirtämiselle. Ehdotetut säännöt nojautuvat rajanylittävää sähkön kauppaa koskevaan voimassa olevaan lainsäädäntöön, mutta ylittävät sen soveltamisalan, sillä ne koskevat myös verkkoonpääsyä ja kaasuputkistoihin liittyvää tariffinmuodostusta yksittäisten jäsenvaltioiden sisällä.

| 2.2 | Asetuksessa kaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä säädetään sellaisten yksityiskohtaisten sitovien sääntöjen antamisesta, jotka perustuvat Madridin foorumissa (tariffikysymyksiä vielä lukuun ottamatta) sovittuihin hyviä toimintatapoja koskeviin suuntaviivoihin ja käsittävät seuraavat asiat:






  — | siirtoverkonhaltijoiden tarjoamat kolmannen osapuolen verkkoonpääsyyn liittyvät palvelut |
| --- | --- | --- |

2.2

Asetuksessa kaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä säädetään sellaisten yksityiskohtaisten sitovien sääntöjen antamisesta, jotka perustuvat Madridin foorumissa (tariffikysymyksiä vielä lukuun ottamatta) sovittuihin hyviä toimintatapoja koskeviin suuntaviivoihin ja käsittävät seuraavat asiat:

—

siirtoverkonhaltijoiden tarjoamat kolmannen osapuolen verkkoonpääsyyn liittyvät palvelut

| — | kapasiteetinjako ja ylikuormituksen hallinta, mukaan luettuina ”käytä tai menetä” -säännöt ja jälkikauppaan liittyvät mekanismit |
| --- | --- |

—

kapasiteetinjako ja ylikuormituksen hallinta, mukaan luettuina ”käytä tai menetä” -säännöt ja jälkikauppaan liittyvät mekanismit

| — | avoimuusvaatimukset |
| --- | --- |

—

avoimuusvaatimukset

| — | tariffirakenne ja tariffien määräytyminen, mukaan luettuina tasehallintamaksut. |
| --- | --- |

—

tariffirakenne ja tariffien määräytyminen, mukaan luettuina tasehallintamaksut.

| 2.3 | Asetuksella luodaan myös komiteamenettely, joilla näitä suuntaviivoja voidaan kehittää. Lisäksi sillä velvoitetaan kansalliset sääntelyviranomaiset varmistamaan, että sovitut suuntaviivat pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

2.3

Asetuksella luodaan myös komiteamenettely, joilla näitä suuntaviivoja voidaan kehittää. Lisäksi sillä velvoitetaan kansalliset sääntelyviranomaiset varmistamaan, että sovitut suuntaviivat pannaan täytäntöön.

3   Yleistä

| 3.1 | Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on antaa oikeudenmukaiset säännöt maakaasun siirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä. Pääasiallisena tavoitteena on lisätä kilpailua maakaasun sisämarkkinoilla ja taata toimitusvarmuus kaikille käyttäjille ja näin luoda tarvittavat kannusteet sijoittamiselle maakaasun siirtoinfrastruktuuriin. Nykyisin maakaasun siirtoverkon kapasiteetti on EU:ssa riittävä, mutta tämä saattaa piankin muuttua, koska maakaasun kysyntä on kasvamassa nopeasti. Koska EU:n riippuvuus unionin ulkopuolisista maista peräisin olevasta kaasusta lisääntyy ja koska hankinta ja turvallisuus muodostavat haasteen, kaasunsiirtoinfrastruktuuria on hallittava ja säänneltävä. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on antaa oikeudenmukaiset säännöt maakaasun siirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä. Pääasiallisena tavoitteena on lisätä kilpailua maakaasun sisämarkkinoilla ja taata toimitusvarmuus kaikille käyttäjille ja näin luoda tarvittavat kannusteet sijoittamiselle maakaasun siirtoinfrastruktuuriin. Nykyisin maakaasun siirtoverkon kapasiteetti on EU:ssa riittävä, mutta tämä saattaa piankin muuttua, koska maakaasun kysyntä on kasvamassa nopeasti. Koska EU:n riippuvuus unionin ulkopuolisista maista peräisin olevasta kaasusta lisääntyy ja koska hankinta ja turvallisuus muodostavat haasteen, kaasunsiirtoinfrastruktuuria on hallittava ja säänneltävä.

| 3.2 | Euroopan kaasualan sääntelyfoorumin laatimat suuntaviivat ovat olleet voimassa helmikuusta 2002 lähtien ja nykyisessä muutetussa muodossaan yli puolen vuoden ajan. Maakaasun siirtoyritysten edustajat katsovat, että aikaa ei ole vielä ole kulunut riittävästi siihen, että sääntöjen noudattamisesta voitaisiin tehdä minkäänlaisia päätelmiä. He kannattavat vapaaehtoisen lähestymistavan ja jäsenvaltioiden lainsäädännön säilyttämistä asiassa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, kuten toisessa maakaasun sisämarkkinoita koskevassa direktiivissä säädetään. He korostavat tarvetta luotettavaan, vakaaseen ja kannustimiin perustuvaan sääntelyjärjestelmään, joka mahdollistaa investoinnit ja minimoi sijoittajien riskit. |
| --- | --- |

3.2

Euroopan kaasualan sääntelyfoorumin laatimat suuntaviivat ovat olleet voimassa helmikuusta 2002 lähtien ja nykyisessä muutetussa muodossaan yli puolen vuoden ajan. Maakaasun siirtoyritysten edustajat katsovat, että aikaa ei ole vielä ole kulunut riittävästi siihen, että sääntöjen noudattamisesta voitaisiin tehdä minkäänlaisia päätelmiä. He kannattavat vapaaehtoisen lähestymistavan ja jäsenvaltioiden lainsäädännön säilyttämistä asiassa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, kuten toisessa maakaasun sisämarkkinoita koskevassa direktiivissä säädetään. He korostavat tarvetta luotettavaan, vakaaseen ja kannustimiin perustuvaan sääntelyjärjestelmään, joka mahdollistaa investoinnit ja minimoi sijoittajien riskit.

| 3.2.1 | Oleellinen kysymys on, onko noudattamisessa esiintyvien viivästyksien yhtenä pääsyynä siirtoverkonhaltijoiden aito kyvyttömyys sopeutua. Tähän liittyen komissio toteaa, että useissa jäsenvaltioissa mukautuminen on tapahtunut annetussa määräajassa. |
| --- | --- |

3.2.1

Oleellinen kysymys on, onko noudattamisessa esiintyvien viivästyksien yhtenä pääsyynä siirtoverkonhaltijoiden aito kyvyttömyys sopeutua. Tähän liittyen komissio toteaa, että useissa jäsenvaltioissa mukautuminen on tapahtunut annetussa määräajassa.

| 3.2.2 | Toinen mukautumisen nopeutta koskeva tosiasia on, että vuoden 2003 puolessavälissä annettiin rajatylittäviin sähkönsiirtoverkkoihin pääsyä koskeva asetus, jolla täydennettiin maakaasumarkkinadirektiivin kanssa samaan aikaan hyväksyttyä sähkömarkkinadirektiiviä. |
| --- | --- |

3.2.2

Toinen mukautumisen nopeutta koskeva tosiasia on, että vuoden 2003 puolessavälissä annettiin rajatylittäviin sähkönsiirtoverkkoihin pääsyä koskeva asetus, jolla täydennettiin maakaasumarkkinadirektiivin kanssa samaan aikaan hyväksyttyä sähkömarkkinadirektiiviä.

| 3.3 | Nämä perustelut huomioon ottaen ETSK pitää tervetulleena komission ehdotusta asetukseksi kaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä. Komitea esittää kuitenkin muutamia huomioita ehdotetun asetuksen sisällöstä. |
| --- | --- |

3.3

Nämä perustelut huomioon ottaen ETSK pitää tervetulleena komission ehdotusta asetukseksi kaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä. Komitea esittää kuitenkin muutamia huomioita ehdotetun asetuksen sisällöstä.

| 3.4 | Kysymyksiä herättää mm. ehdotetun asetuksen soveltamisala: Tulisiko asetuksen kattaa kaikki EU:n sisäiset vai pelkästään rajanylittävät siirrot? Tulisiko siihen sisällyttää myös maakaasun varastot? ETSK toivoo, että asetus mahdollistaisi vakaan, tehokkaan ja yhdennetyn sääntelyjärjestelmän rakentamisen maakaasun sisämarkkinoille ja että siinä otettaisiin huomioon toissijaisuusperiaate ja kaupan kehittyminen. Näin ollen ja direktiivin perustana olevan poliittisen sopimuksen mukaan maakaasun varastojen käyttöoikeutta koskevista suuntaviivoista tulisi neuvotella mahdollisimman pian Madridin foorumissa. |
| --- | --- |

3.4

Kysymyksiä herättää mm. ehdotetun asetuksen soveltamisala: Tulisiko asetuksen kattaa kaikki EU:n sisäiset vai pelkästään rajanylittävät siirrot? Tulisiko siihen sisällyttää myös maakaasun varastot? ETSK toivoo, että asetus mahdollistaisi vakaan, tehokkaan ja yhdennetyn sääntelyjärjestelmän rakentamisen maakaasun sisämarkkinoille ja että siinä otettaisiin huomioon toissijaisuusperiaate ja kaupan kehittyminen. Näin ollen ja direktiivin perustana olevan poliittisen sopimuksen mukaan maakaasun varastojen käyttöoikeutta koskevista suuntaviivoista tulisi neuvotella mahdollisimman pian Madridin foorumissa.

| 3.5 | Keskeinen kysymys on, miten asetuksen sisältämiin sääntöihin tehtäviä muutoksia tulisi valmistella ja miten niistä tulisi päättää. Komissio ehdottaa, että sitä avustaa verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa annetun asetuksen 13 artiklan mukaisesti perustettu komitea. Nykyisistä säännöistä on päätetty Euroopan kaasualan sääntelyfoorumissa, jossa siirtoverkonhaltijat ja verkonkäyttäjät olivat edustettuina. Heidän osallistuminen tulisi taata myös tulevaisuudessa kirjaamalla asetukseen (esimerkiksi 14 artiklaan tai johdanto-osaan tehtävällä lisäyksellä), että tulevat muutokset perustuvat Euroopan kaasualan sääntelyfoorumin päätöksiin. |
| --- | --- |

3.5

Keskeinen kysymys on, miten asetuksen sisältämiin sääntöihin tehtäviä muutoksia tulisi valmistella ja miten niistä tulisi päättää. Komissio ehdottaa, että sitä avustaa verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa annetun asetuksen 13 artiklan mukaisesti perustettu komitea. Nykyisistä säännöistä on päätetty Euroopan kaasualan sääntelyfoorumissa, jossa siirtoverkonhaltijat ja verkonkäyttäjät olivat edustettuina. Heidän osallistuminen tulisi taata myös tulevaisuudessa kirjaamalla asetukseen (esimerkiksi 14 artiklaan tai johdanto-osaan tehtävällä lisäyksellä), että tulevat muutokset perustuvat Euroopan kaasualan sääntelyfoorumin päätöksiin.

4   Erityistä

| 4.1 | Jotta suuntaviivojen muuttaminen helpottuisi ja jotta itse asetustekstiin ei kovin pian tarvitsisi tehdä muutoksia, 2 artiklan sisältämiä määritelmiä tulisi täydentää siten, että niissä otetaan huomioon ennustettavat suuntaviivojen muutokset. |
| --- | --- |

4.1

Jotta suuntaviivojen muuttaminen helpottuisi ja jotta itse asetustekstiin ei kovin pian tarvitsisi tehdä muutoksia, 2 artiklan sisältämiä määritelmiä tulisi täydentää siten, että niissä otetaan huomioon ennustettavat suuntaviivojen muutokset.

| 4.2 | Verkkoonpääsymaksuja koskevan 3 artiklan 1 kohdassa mainitaan muun muassa, että maksujen on vastattava todellisia kustannuksia sijoitetun pääoman tuotto mukaan luettuna. ETSK voi yhtyä tähän toteamukseen, mikäli ’kustannusten’ tarkennetaan merkitsevän ’tarkoituksenmukaisia taloudellisia kustannuksia’, koska näin ostaja voi nimittäin odottaa maksujen pysyvän asianmukaisina.
  1 kohdassa todetaan lisäksi, että ’on tarvittaessa otettava huomioon tariffien kansainvälinen vertaileva arviointi’. ETSK pitää muotoilua epäselvänä ja epäilee, onko menettely ostajien edun mukaista. Niinpä ETSK ehdottaa kyseisen lauseen poistamista. |
| --- | --- |

4.2

Verkkoonpääsymaksuja koskevan 3 artiklan 1 kohdassa mainitaan muun muassa, että maksujen on vastattava todellisia kustannuksia sijoitetun pääoman tuotto mukaan luettuna. ETSK voi yhtyä tähän toteamukseen, mikäli ’kustannusten’ tarkennetaan merkitsevän ’tarkoituksenmukaisia taloudellisia kustannuksia’, koska näin ostaja voi nimittäin odottaa maksujen pysyvän asianmukaisina.

1 kohdassa todetaan lisäksi, että ’on tarvittaessa otettava huomioon tariffien kansainvälinen vertaileva arviointi’. ETSK pitää muotoilua epäselvänä ja epäilee, onko menettely ostajien edun mukaista. Niinpä ETSK ehdottaa kyseisen lauseen poistamista.

| 4.3 | Asetuksen 14 artiklaan tulisi lisätä sidosryhmien ottaminen mukaan ehdotettuun komiteamenettelyyn. |
| --- | --- |

4.3

Asetuksen 14 artiklaan tulisi lisätä sidosryhmien ottaminen mukaan ehdotettuun komiteamenettelyyn.

| 4.4 | Komission tulisi myös ottaa huomioon kaikkien sidosryhmien näkemykset asetuksen toimeenpanon seurannassa. Tämä asia tulisi sisällyttää asetuksen 15 artiklaan. |
| --- | --- |

4.4

Komission tulisi myös ottaa huomioon kaikkien sidosryhmien näkemykset asetuksen toimeenpanon seurannassa. Tämä asia tulisi sisällyttää asetuksen 15 artiklaan.

| 4.5 | Olennaiset verkon kohdat, joista tiedot on julkistettava, on nyt määritelty ehdotetun asetuksen liitteen kohdassa 3.2. Nämä avoimuuden kannalta merkittävät määritelmät tulisi sisällyttää omana artiklana varsinaiseen asetustekstiin, jotta niihin tehtävät muutokset olisivat mahdollisia vain yhteispäätösmenettelyä käyttäen. |
| --- | --- |

4.5

Olennaiset verkon kohdat, joista tiedot on julkistettava, on nyt määritelty ehdotetun asetuksen liitteen kohdassa 3.2. Nämä avoimuuden kannalta merkittävät määritelmät tulisi sisällyttää omana artiklana varsinaiseen asetustekstiin, jotta niihin tehtävät muutokset olisivat mahdollisia vain yhteispäätösmenettelyä käyttäen.

| 4.6 | Komitea korostaa kaasuinfrastruktuurin arkaluonteisuutta ja strategista luonnetta: verkkojen tasapainottaminen, painetaso liittymäkohdissa, toimitusrakenteiden vahvistaminen putkistojen ja nesteyttämisen avulla, kestokyvyn huomioon ottaminen. Yhteisön asetuksessa tulisi siis säätää keinoista ja menettelyistä, jotka mahdollistavat alan toimijoille ennakoinnin ja asianmukaisen sääntelyn. |
| --- | --- |

4.6

Komitea korostaa kaasuinfrastruktuurin arkaluonteisuutta ja strategista luonnetta: verkkojen tasapainottaminen, painetaso liittymäkohdissa, toimitusrakenteiden vahvistaminen putkistojen ja nesteyttämisen avulla, kestokyvyn huomioon ottaminen. Yhteisön asetuksessa tulisi siis säätää keinoista ja menettelyistä, jotka mahdollistavat alan toimijoille ennakoinnin ja asianmukaisen sääntelyn.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/34

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Alueellinen yhdentyminen ja kestävä kehitys”

(2004/C 241/12)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 21. tammikuuta 2003 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Dimitrios Dimitriadis.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2. ja 3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 179 puolesta ja 2 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto — Tärkeimmät lausunnossa käsiteltävät kysymykset

| 1.1 | Tämän lausunnon tarkoituksena on antaa panos eurooppalaista aluekehityspolitiikkaa koskevien työskentelypuitteiden peruselementtien muotoilemiseen. Tavoitteena on kestävän kehityksen periaatteen sisällyttäminen valtioiden välisten ja alueellisten sopimusten sekä kehitysohjelmien puitteissa määritettävään aluepolitiikkaan. Näin ollen lausunnon tuoma lisäarvo perustuu sen sisältämiin ehdotuksiin, joiden tarkoituksena on ottaa kestävän kehityksen periaatteen sisällyttäminen alueellisiin yhdentymistoimiin keskeiseksi puheenaiheeksi ETSK:n valtuuskuntien sekä kehitysmaiden ja Välimeren alueen kumppanuusmaiden valtuuskuntien välisissä työneuvotteluissa. Lisäksi lausunnon tavoitteena on viestittää kehitysmaille ja vähiten kehittyneille maille, että kehittäessään talouksiaan pitkällä aikavälillä niiden ei tule toistaa Euroopan valtioiden tekemiä virheitä, jotka ovat haitanneet merkittävällä tavalla kestävän kehityksen edistämistä Euroopassa. |
| --- | --- |

1.1

Tämän lausunnon tarkoituksena on antaa panos eurooppalaista aluekehityspolitiikkaa koskevien työskentelypuitteiden peruselementtien muotoilemiseen. Tavoitteena on kestävän kehityksen periaatteen sisällyttäminen valtioiden välisten ja alueellisten sopimusten sekä kehitysohjelmien puitteissa määritettävään aluepolitiikkaan. Näin ollen lausunnon tuoma lisäarvo perustuu sen sisältämiin ehdotuksiin, joiden tarkoituksena on ottaa kestävän kehityksen periaatteen sisällyttäminen alueellisiin yhdentymistoimiin keskeiseksi puheenaiheeksi ETSK:n valtuuskuntien sekä kehitysmaiden ja Välimeren alueen kumppanuusmaiden valtuuskuntien välisissä työneuvotteluissa. Lisäksi lausunnon tavoitteena on viestittää kehitysmaille ja vähiten kehittyneille maille, että kehittäessään talouksiaan pitkällä aikavälillä niiden ei tule toistaa Euroopan valtioiden tekemiä virheitä, jotka ovat haitanneet merkittävällä tavalla kestävän kehityksen edistämistä Euroopassa.

| 1.2 | Lausunnossa käsitellään EU:n ulkosuhteita kehitysmaihin, vähiten kehittyneisiin maihin sekä Välimeren alueen kumppanuusmaihin, joihin unionilla on erityissuhteet. |
| --- | --- |

1.2

Lausunnossa käsitellään EU:n ulkosuhteita kehitysmaihin, vähiten kehittyneisiin maihin sekä Välimeren alueen kumppanuusmaihin, joihin unionilla on erityissuhteet.

| 1.3 | Tässä lausunnossa käytetään ETSK:n aikaisemmissa lausunnoissa (1) annettua kestävän kehityksen määritelmää, joka perustuu Brundtlandin komission raporttiin sekä Göteborgin huippukokouksen päätelmiin. Erityistä huomiota kiinnitetään kestävän kehityksen tarkasteluun kolmesta eri näkökulmasta eli talouskehityksen, ympäristövaatimusten noudattamisen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden kannalta. |
| --- | --- |

1.3

Tässä lausunnossa käytetään ETSK:n aikaisemmissa lausunnoissa (1) annettua kestävän kehityksen määritelmää, joka perustuu Brundtlandin komission raporttiin sekä Göteborgin huippukokouksen päätelmiin. Erityistä huomiota kiinnitetään kestävän kehityksen tarkasteluun kolmesta eri näkökulmasta eli talouskehityksen, ympäristövaatimusten noudattamisen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden kannalta.

| 1.4 | Mikään näistä kolmesta ”pilarista” ei kykene yksinään määrittelemään tyhjentävästi kestävän kehityksen käsitettä ja merkitystä, mutta yhdessä ne luovat riittävän hyvän perustan kestävän kehityksen operatiivisten erityispiirteiden määrittelylle. Kyseisten erityispiirteiden määrittäminen on välttämätöntä, jotta kestävän kehityksen periaate voitaisiin muuttaa yleisluonteisesta teoreettisesta käsitteestä käyttökelpoiseksi työkaluksi. |
| --- | --- |

1.4

Mikään näistä kolmesta ”pilarista” ei kykene yksinään määrittelemään tyhjentävästi kestävän kehityksen käsitettä ja merkitystä, mutta yhdessä ne luovat riittävän hyvän perustan kestävän kehityksen operatiivisten erityispiirteiden määrittelylle. Kyseisten erityispiirteiden määrittäminen on välttämätöntä, jotta kestävän kehityksen periaate voitaisiin muuttaa yleisluonteisesta teoreettisesta käsitteestä käyttökelpoiseksi työkaluksi.

| 1.5 | Kestävän kehityksen operatiivisten erityispiirteiden yksilöiminen on luonnollisesti välttämätöntä kaikilla niillä politiikan aloilla, joiden peruselementteihin kestävän kehityksen katsotaan kuuluvan. Operatiivisten erityispiirteiden määrittelemistä voidaan kuitenkin pitää erityisen välttämättömänä silloin, kun kestävästä kehityksestä pyritään tekemään alueelliseen yhdentymiseen luonnostaan kuuluva ja siitä erottamaton elementti. Tämä johtuu siitä, että alueellista yhdentymistä toteutetaan pääasiassa valtioiden välisillä erityissopimuksilla ja -ohjelmilla sekä niihin sisältyvillä selkeillä toimenpiteillä. |
| --- | --- |

1.5

Kestävän kehityksen operatiivisten erityispiirteiden yksilöiminen on luonnollisesti välttämätöntä kaikilla niillä politiikan aloilla, joiden peruselementteihin kestävän kehityksen katsotaan kuuluvan. Operatiivisten erityispiirteiden määrittelemistä voidaan kuitenkin pitää erityisen välttämättömänä silloin, kun kestävästä kehityksestä pyritään tekemään alueelliseen yhdentymiseen luonnostaan kuuluva ja siitä erottamaton elementti. Tämä johtuu siitä, että alueellista yhdentymistä toteutetaan pääasiassa valtioiden välisillä erityissopimuksilla ja -ohjelmilla sekä niihin sisältyvillä selkeillä toimenpiteillä.

| 1.6 | Alueellinen yhdentyminen on yksi EU:n kehitysyhteistyön kuudesta painopistealasta, joista jäsenvaltiot ja komissio sopivat vuonna 2000. Alueellinen yhdentyminen on yhdessä makrotalouspolitiikan tukemisen, kaupan ja kehityksen, liikenteen, elintarviketurvallisuuden, maaseudun kestävän kehityksen sekä institutionaalisten valmiuksien luomisen kanssa osa EU:n strategiaa, jolla pyritään varmistamaan, että yhteistyö kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden kanssa on tehokasta ja rakentavaa. Asiaan kiinnitettiin erityishuomiota myös EU:n ja AKT-maiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten eturyhmien kuudennessa alueseminaarissa. |
| --- | --- |

1.6

Alueellinen yhdentyminen on yksi EU:n kehitysyhteistyön kuudesta painopistealasta, joista jäsenvaltiot ja komissio sopivat vuonna 2000. Alueellinen yhdentyminen on yhdessä makrotalouspolitiikan tukemisen, kaupan ja kehityksen, liikenteen, elintarviketurvallisuuden, maaseudun kestävän kehityksen sekä institutionaalisten valmiuksien luomisen kanssa osa EU:n strategiaa, jolla pyritään varmistamaan, että yhteistyö kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden kanssa on tehokasta ja rakentavaa. Asiaan kiinnitettiin erityishuomiota myös EU:n ja AKT-maiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten eturyhmien kuudennessa alueseminaarissa.

| 1.7 | Alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö edistävät kehitysmaiden integroitumista maailmantalouteen ja ovat ratkaisevassa roolissa rauhan lujittamisessa ja konfliktien ehkäisyssä. Lisäksi ne tarjoavat yhteistyöhön osallistuville maille mahdollisuuden ratkaista etenkin ympäristöasioita sekä luonnonvarojen käyttöä ja hoitoa koskevia rajatylittäviä kiistoja. |
| --- | --- |

1.7

Alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö edistävät kehitysmaiden integroitumista maailmantalouteen ja ovat ratkaisevassa roolissa rauhan lujittamisessa ja konfliktien ehkäisyssä. Lisäksi ne tarjoavat yhteistyöhön osallistuville maille mahdollisuuden ratkaista etenkin ympäristöasioita sekä luonnonvarojen käyttöä ja hoitoa koskevia rajatylittäviä kiistoja.

| 1.8 | Alueellisen yhdentymisen ja luonnonvarojen käytön ja hoidon välinen yhteys on konkreettinen osoitus myös siitä, että alueellisen yhdentymisen lujittamispyrkimysten tulee olla välittömässä yhteydessä kestävää kehitystä edistäviin toimiin. Kyseistä suhdetta on syytä painottaa ja se on otettava selvästi huomioon myös kehitysmaiden, vähiten kehittyneiden maiden sekä Välimeren alueen kumppanuusmaiden subregionaalisessa yhteistyössä. |
| --- | --- |

1.8

Alueellisen yhdentymisen ja luonnonvarojen käytön ja hoidon välinen yhteys on konkreettinen osoitus myös siitä, että alueellisen yhdentymisen lujittamispyrkimysten tulee olla välittömässä yhteydessä kestävää kehitystä edistäviin toimiin. Kyseistä suhdetta on syytä painottaa ja se on otettava selvästi huomioon myös kehitysmaiden, vähiten kehittyneiden maiden sekä Välimeren alueen kumppanuusmaiden subregionaalisessa yhteistyössä.

| 1.9 | Kestävä kehitys on alueellista yhdentymistä huomattavasti laajempi käsite. Kestävä kehitys koskee samalla tavalla kaikkea taloudellista ja sosiaalista toimintaa, kun taas alueellisessa yhdentymisessä keskitytään enemmän erityisten kauppasopimusten ja -politiikkojen keinoin toteutettavaan taloudelliseen yhteistyöhön. Molemmat käsitteet liittyvät kuitenkin suoraan uuteen globaaliin toimintaympäristöön, joka alkoi muotoutua viime vuosikymmenien kuluessa ja joka muuttaa ratkaisevasti taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja sekä ympäristöoloja kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

1.9

Kestävä kehitys on alueellista yhdentymistä huomattavasti laajempi käsite. Kestävä kehitys koskee samalla tavalla kaikkea taloudellista ja sosiaalista toimintaa, kun taas alueellisessa yhdentymisessä keskitytään enemmän erityisten kauppasopimusten ja -politiikkojen keinoin toteutettavaan taloudelliseen yhteistyöhön. Molemmat käsitteet liittyvät kuitenkin suoraan uuteen globaaliin toimintaympäristöön, joka alkoi muotoutua viime vuosikymmenien kuluessa ja joka muuttaa ratkaisevasti taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja sekä ympäristöoloja kaikkialla maailmassa.

| 1.10 | Lisäksi on syytä painottaa, että kestävästä kehityksestä puhutaan pääasiassa strategia-asiakirjoissa, kun taas alueellinen yhdentyminen mainitaan ennen kaikkea taloudellisia toimenpideohjelmia ja talouspolitiikkaa käsittelevissä ohjelmapapereissa. Kestävä kehitys on siten alueellista yhdentymistä laajempi eikä sitä täydentävä alueellisen yhdentymisen ulottuvuus, ja siihen tulee myös suhtautua tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

1.10

Lisäksi on syytä painottaa, että kestävästä kehityksestä puhutaan pääasiassa strategia-asiakirjoissa, kun taas alueellinen yhdentyminen mainitaan ennen kaikkea taloudellisia toimenpideohjelmia ja talouspolitiikkaa käsittelevissä ohjelmapapereissa. Kestävä kehitys on siten alueellista yhdentymistä laajempi eikä sitä täydentävä alueellisen yhdentymisen ulottuvuus, ja siihen tulee myös suhtautua tämän mukaisesti.

| 1.11 | On selvää, että EU:n sisällä sovellettavat perusarvot, filosofia ja painopisteet ohjaavat myös unionin pyrkimyksiä edistää alueellista yhdentymistä kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa ja Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Kestävä kehitys kuuluu EU:n keskeisiin painopistealoihin. Siitä huolimatta, että kestävä kehitys on julistettu EU:n keskeiseksi strategiseksi tavoitteeksi (2), sen ei voida helposti väittää saaneen riittävää toiminnallista sisältöä. Tähän on pääasiallisena syynä kestävän kehityksen seurannassa käytettäviksi ehdotettujen määrällisten ja laadullisten indikaattoreiden vähäinen määrä. Asiaintilaa on pidettävä haasteellisena, ja ETSK onkin ilmoittanut aikaisemmissa lausunnoissaan selvästi, että se pyrkii edistämään kestävän kehityksen täysimääräistä toiminnallista sisällyttämistä Lissabonin strategiaan. Tässä yhteydessä on syytä mainita erityisesti komitean toukokuussa 2002 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Kestävään kehitykseen tähtäävä maailmanlaajuinen yhteistyö”. |
| --- | --- |

1.11

On selvää, että EU:n sisällä sovellettavat perusarvot, filosofia ja painopisteet ohjaavat myös unionin pyrkimyksiä edistää alueellista yhdentymistä kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa ja Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Kestävä kehitys kuuluu EU:n keskeisiin painopistealoihin. Siitä huolimatta, että kestävä kehitys on julistettu EU:n keskeiseksi strategiseksi tavoitteeksi (2), sen ei voida helposti väittää saaneen riittävää toiminnallista sisältöä. Tähän on pääasiallisena syynä kestävän kehityksen seurannassa käytettäviksi ehdotettujen määrällisten ja laadullisten indikaattoreiden vähäinen määrä. Asiaintilaa on pidettävä haasteellisena, ja ETSK onkin ilmoittanut aikaisemmissa lausunnoissaan selvästi, että se pyrkii edistämään kestävän kehityksen täysimääräistä toiminnallista sisällyttämistä Lissabonin strategiaan. Tässä yhteydessä on syytä mainita erityisesti komitean toukokuussa 2002 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Kestävään kehitykseen tähtäävä maailmanlaajuinen yhteistyö”.

| 1.11.1 | Kyseisessä lausunnossa todetaan: ”Maailmanlaajuinen kestävä kehitys on asiakokonaisuus, jonka hyväksi EU pystyy unionin toiminnasta hankkimansa kokemuksen ansiosta antamaan hyvin erityisen panoksen” (3). Juuri tämä kokemus on siirrettävä mahdollisimman sopivalla tavalla myös vähiten kehittyneiden maiden ja Välimeren alueen kumppanuusmaiden käyttöön. |
| --- | --- |

1.11.1

Kyseisessä lausunnossa todetaan: ”Maailmanlaajuinen kestävä kehitys on asiakokonaisuus, jonka hyväksi EU pystyy unionin toiminnasta hankkimansa kokemuksen ansiosta antamaan hyvin erityisen panoksen” (3). Juuri tämä kokemus on siirrettävä mahdollisimman sopivalla tavalla myös vähiten kehittyneiden maiden ja Välimeren alueen kumppanuusmaiden käyttöön.

| 1.12 | Pyrkiessään edistämään kestävän kehityksen strategiaa alueellisen yhdentymisen kautta EU:n on otettava huomioon myös se, että kestävän kehityksen perusedellytyksenä on rauhan, turvallisuuden ja demokraattisten arvojen lujittaminen alueelliseen yhdentymiseen pyrkivillä alueilla. |
| --- | --- |

1.12

Pyrkiessään edistämään kestävän kehityksen strategiaa alueellisen yhdentymisen kautta EU:n on otettava huomioon myös se, että kestävän kehityksen perusedellytyksenä on rauhan, turvallisuuden ja demokraattisten arvojen lujittaminen alueelliseen yhdentymiseen pyrkivillä alueilla.

2   Alueellinen yhdentyminen ja kestävä kehitys globalisaation näkökulmasta

| 2.1 | Pyrittäessä luomaan kohdassa 1.1 mainitut toimintaperiaatteet ei voida jättää huomioimatta viime vuosikymmenien aikana muotoutunutta globaalia toimintaympäristöä eikä etenkään alueellisten integraatiosopimusten ja kauppasopimusten yhteyttä Maailman kauppajärjestön toimintaan. |
| --- | --- |

2.1

Pyrittäessä luomaan kohdassa 1.1 mainitut toimintaperiaatteet ei voida jättää huomioimatta viime vuosikymmenien aikana muotoutunutta globaalia toimintaympäristöä eikä etenkään alueellisten integraatiosopimusten ja kauppasopimusten yhteyttä Maailman kauppajärjestön toimintaan.

| 2.2 | WTO:n tärkeimpänä tehtävänä on kansainvälisen kaupan vapauttaminen tullimaksuja ja vääristäviä tukia poistamalla. Lisäksi tavoitteena on poistaa tullimaksujen lisäksi myös muita kaupan esteitä. Alueellisten kehityssopimusten on oltava näiden tavoitteiden mukaisia, mutta niiden on mentävä vielä pidemmälle ja kiinnitettävä yhtä lailla huomiota myös kysymyksiin, jotka liittyvät sisäisten kaupan esteiden vähentämiseen tähtääviin valtakunnallisiin rakennemuutoksiin. Alueellisissa kehityssopimuksissa on siten muiden sisäpoliittisten kysymysten ohella otettava huomioon myös sellaiset kysymykset kuin verotuksen rakenteiden muuttaminen, poliittisen epävakauden ja korruption vähentäminen sekä uusien instituutioiden luominen ja tukeminen. Näin ollen voidaan katsoa, että alueelliset kehityssopimukset sopivat erittäin hyvin yhteen kestävän kehityksen edistämispyrkimysten kanssa, sillä ne synnyttävät sosiaali- ja ympäristöpoliittisia heijastusvaikutuksia. |
| --- | --- |

2.2

WTO:n tärkeimpänä tehtävänä on kansainvälisen kaupan vapauttaminen tullimaksuja ja vääristäviä tukia poistamalla. Lisäksi tavoitteena on poistaa tullimaksujen lisäksi myös muita kaupan esteitä. Alueellisten kehityssopimusten on oltava näiden tavoitteiden mukaisia, mutta niiden on mentävä vielä pidemmälle ja kiinnitettävä yhtä lailla huomiota myös kysymyksiin, jotka liittyvät sisäisten kaupan esteiden vähentämiseen tähtääviin valtakunnallisiin rakennemuutoksiin. Alueellisissa kehityssopimuksissa on siten muiden sisäpoliittisten kysymysten ohella otettava huomioon myös sellaiset kysymykset kuin verotuksen rakenteiden muuttaminen, poliittisen epävakauden ja korruption vähentäminen sekä uusien instituutioiden luominen ja tukeminen. Näin ollen voidaan katsoa, että alueelliset kehityssopimukset sopivat erittäin hyvin yhteen kestävän kehityksen edistämispyrkimysten kanssa, sillä ne synnyttävät sosiaali- ja ympäristöpoliittisia heijastusvaikutuksia.

| 2.3 | Vaikka ei ole ennalta varmaa, että kyseiset heijastusvaikutukset ovat aina myönteisiä, on syytä todeta, että alueellisilla kehityssopimuksilla on WTO:n puitteissa tehtyjä sopimuksia paremmat mahdollisuudet toimia integroidusti. |
| --- | --- |

2.3

Vaikka ei ole ennalta varmaa, että kyseiset heijastusvaikutukset ovat aina myönteisiä, on syytä todeta, että alueellisilla kehityssopimuksilla on WTO:n puitteissa tehtyjä sopimuksia paremmat mahdollisuudet toimia integroidusti.

| 2.4 | Toinen kestävään kehitykseen ja aluekehitykseen liittyvä kysymys koskee ulkomaisia suoria investointeja kehitysmaihin ja vähiten kehittyneisiin maihin. |
| --- | --- |

2.4

Toinen kestävään kehitykseen ja aluekehitykseen liittyvä kysymys koskee ulkomaisia suoria investointeja kehitysmaihin ja vähiten kehittyneisiin maihin.

| 2.5 | Kehitysmaat ovat olleet viime aikoina entistä kiinnostuneempia ulkomaisista suorista investoinneista. Kyseisten investointien määrä kahdeksankertaistui vuosien 1990 ja 2000 välisenä aikana, mutta investoinnit keskittyivät tuolloin pääosin pieneen joukkoon kehitysmaita. |
| --- | --- |

2.5

Kehitysmaat ovat olleet viime aikoina entistä kiinnostuneempia ulkomaisista suorista investoinneista. Kyseisten investointien määrä kahdeksankertaistui vuosien 1990 ja 2000 välisenä aikana, mutta investoinnit keskittyivät tuolloin pääosin pieneen joukkoon kehitysmaita.

| 2.6 | Ulkomaisilla suorilla investoinneilla voi olla merkittävä rooli talouskehityksen edistämisessä ja sitä kautta köyhyyden vähentämisessä (mikä on kestävän kehityksen perusedellytys), sillä ne synnyttävät uusia työpaikkoja. Uusia työpaikkoja luomalla voidaan selvästikin parantaa merkittävästi vähiten kehittyneiden maiden ja Välimeren alueen kumppanuusmaiden kansalaisten elintasoa. Siten on odotettavissa, että tuotannon kehittäminen johtaa tilanteeseen, jossa kansallisen hyvinvoinnin lisääminen ja perusrakenteiden parantaminen julkisilla investoinneilla on mahdollista. |
| --- | --- |

2.6

Ulkomaisilla suorilla investoinneilla voi olla merkittävä rooli talouskehityksen edistämisessä ja sitä kautta köyhyyden vähentämisessä (mikä on kestävän kehityksen perusedellytys), sillä ne synnyttävät uusia työpaikkoja. Uusia työpaikkoja luomalla voidaan selvästikin parantaa merkittävästi vähiten kehittyneiden maiden ja Välimeren alueen kumppanuusmaiden kansalaisten elintasoa. Siten on odotettavissa, että tuotannon kehittäminen johtaa tilanteeseen, jossa kansallisen hyvinvoinnin lisääminen ja perusrakenteiden parantaminen julkisilla investoinneilla on mahdollista.

| 2.7 | On kuitenkin totta, että lukuisissa tapauksissa kehitysmaihin ja vähiten kehittyneisiin maihin tehtävät ulkomaiset suorat sijoitukset perustuvat ennen kaikkea kyseisten maiden alhaisiin työvoimakustannuksiin. Useat tutkimukset tukevat näkemystä, jonka mukaan tällaisten sijoitusten pitkäaikaiset vaikutukset kestävään kehitykseen ja alueelliseen yhdentymiseen ovat usein todennäköisesti kielteiset. Tämä johtuu siitä, että uusien työpaikkojen luominen ei perustu sellaiseen tavaran- ja palveluiden tuotantoa koskevaan kattavaan strategiaan, jossa otetaan huomioon kestävän kehityksen kolme pilaria (taloudellinen elinkelpoisuus, ympäristövaatimusten noudattaminen ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus). Vaikka alhaiset työvoimakustannukset parantavat yritysten taloudellista elinkelpoisuutta, ei voida olla yhtä varmoja siitä, että kyseiset investoinnit ovat ympäristön kannalta vastuullisia tai sosiaalisesti oikeudenmukaisia. |
| --- | --- |

2.7

On kuitenkin totta, että lukuisissa tapauksissa kehitysmaihin ja vähiten kehittyneisiin maihin tehtävät ulkomaiset suorat sijoitukset perustuvat ennen kaikkea kyseisten maiden alhaisiin työvoimakustannuksiin. Useat tutkimukset tukevat näkemystä, jonka mukaan tällaisten sijoitusten pitkäaikaiset vaikutukset kestävään kehitykseen ja alueelliseen yhdentymiseen ovat usein todennäköisesti kielteiset. Tämä johtuu siitä, että uusien työpaikkojen luominen ei perustu sellaiseen tavaran- ja palveluiden tuotantoa koskevaan kattavaan strategiaan, jossa otetaan huomioon kestävän kehityksen kolme pilaria (taloudellinen elinkelpoisuus, ympäristövaatimusten noudattaminen ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus). Vaikka alhaiset työvoimakustannukset parantavat yritysten taloudellista elinkelpoisuutta, ei voida olla yhtä varmoja siitä, että kyseiset investoinnit ovat ympäristön kannalta vastuullisia tai sosiaalisesti oikeudenmukaisia.

| 2.8 | Jos alueelliseen kehityssopimukseen osallistuvaan valtioon tehdään samaan aikaan suhteessa paljon suurempia ulkomaisia suoria investointeja (kuin muihin alueelliseen yhdentymiseen osallistuviin valtioihin), on ainakin teoriassa todennäköistä, että kyseisen valtion voi olla erittäin vaikea toteuttaa alueellisia yhdentymisprosesseja. Syynä tähän saattaa olla se, että ulkomaiset suorat investoinnit eivät ehkä ole yhteensopivia joidenkin periaatteiden kanssa, jotka koskevat muiden maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

2.8

Jos alueelliseen kehityssopimukseen osallistuvaan valtioon tehdään samaan aikaan suhteessa paljon suurempia ulkomaisia suoria investointeja (kuin muihin alueelliseen yhdentymiseen osallistuviin valtioihin), on ainakin teoriassa todennäköistä, että kyseisen valtion voi olla erittäin vaikea toteuttaa alueellisia yhdentymisprosesseja. Syynä tähän saattaa olla se, että ulkomaiset suorat investoinnit eivät ehkä ole yhteensopivia joidenkin periaatteiden kanssa, jotka koskevat muiden maiden kanssa tehtävää yhteistyötä.

| 2.9 | Ulkomaisten suorien investointien vaikutuksia kestävään kehitykseen ja alueelliseen yhdentymiseen on siis syytä tutkia edelleen. Lisäksi on tutkittava mahdollisuuksien mukaan niiden laatua ja määrää. Ulkomaisten suorien investointien tuottavuutta ei siten tule tarkastella pelkästään tiukkojen rahoituksellisten arviointiperusteiden pohjalta, vaan on tutkittava myös niiden yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia. Tällöin on kiinnitettävä erityishuomiota yritysten roolin tarkasteluun ja ennen kaikkea niiden sosiaalisen vastuun lisäämiseen. |
| --- | --- |

2.9

Ulkomaisten suorien investointien vaikutuksia kestävään kehitykseen ja alueelliseen yhdentymiseen on siis syytä tutkia edelleen. Lisäksi on tutkittava mahdollisuuksien mukaan niiden laatua ja määrää. Ulkomaisten suorien investointien tuottavuutta ei siten tule tarkastella pelkästään tiukkojen rahoituksellisten arviointiperusteiden pohjalta, vaan on tutkittava myös niiden yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia. Tällöin on kiinnitettävä erityishuomiota yritysten roolin tarkasteluun ja ennen kaikkea niiden sosiaalisen vastuun lisäämiseen.

3   Strategia ja täytäntöönpano Euroopan unionin tasolla

| 3.1 | EU:n halua sisällyttää kestävän kehityksen periaate alueellisiin yhdentymispyrkimyksiin ei ole syytä epäillä. Koska alueellisen yhdentymisen on todettu edistävän keskeisellä tavalla kehitystä, on luonnollista, että etenkin kehitysmaat ja vähiten kehittyneet maat pyrkivät sisällyttämään kestävyyden käsitteen kyseisissä maissa muotoutumassa olevaan kehitysmalliin, jotta niiden ei tarvitsisi muuttaa soveltamaansa mallia myöhemmin siksi, että siinä ei ole otettu huomioon kestävän kehityksen ulottuvuutta. Erityisen tärkeää ja välttämätöntä on kuitenkin muuttaa tämä pyrkimys konkreettisiksi toimenpiteiksi kehitysmaissa ja vähiten kehittyneissä maissa. Alakohtaisten politiikkojen rooli on tässä asiassa ratkaisevan tärkeä. |
| --- | --- |

3.1

EU:n halua sisällyttää kestävän kehityksen periaate alueellisiin yhdentymispyrkimyksiin ei ole syytä epäillä. Koska alueellisen yhdentymisen on todettu edistävän keskeisellä tavalla kehitystä, on luonnollista, että etenkin kehitysmaat ja vähiten kehittyneet maat pyrkivät sisällyttämään kestävyyden käsitteen kyseisissä maissa muotoutumassa olevaan kehitysmalliin, jotta niiden ei tarvitsisi muuttaa soveltamaansa mallia myöhemmin siksi, että siinä ei ole otettu huomioon kestävän kehityksen ulottuvuutta. Erityisen tärkeää ja välttämätöntä on kuitenkin muuttaa tämä pyrkimys konkreettisiksi toimenpiteiksi kehitysmaissa ja vähiten kehittyneissä maissa. Alakohtaisten politiikkojen rooli on tässä asiassa ratkaisevan tärkeä.

| 3.2 | Kestävän kehityksen periaate voidaan sisällyttää alueellisiin yhdentymistoimiin tehokkaasti vain konkreettisten alakohtaisten politiikkojen avulla. Alakohtaisilla politiikoilla määritetään tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävät toimenpiteet toiminnallisella tasolla. Näin ollen on laadittava luettelo niistä kysymyksistä, jotka tulee ottaa huomioon alueellista yhdentymistä ja kestävää kehitystä koskevien alakohtaisten poliittisten erityistoimien yhteydessä. Myös Johannesburgissa pidetyn kestävän kehityksen huippukokouksen päätelmät tukevat tällaista ajattelutapaa. Kyseisessä kokouksessa EU yritti saada kansainvälisen yhteisön sitoutumaan joukkoon kestävää kehitystä edistäviä toimenpiteitä onnistumatta siinä kuitenkaan ehkä odotetulla tavalla muiden valtioiden vastustuksen takia. |
| --- | --- |

3.2

Kestävän kehityksen periaate voidaan sisällyttää alueellisiin yhdentymistoimiin tehokkaasti vain konkreettisten alakohtaisten politiikkojen avulla. Alakohtaisilla politiikoilla määritetään tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävät toimenpiteet toiminnallisella tasolla. Näin ollen on laadittava luettelo niistä kysymyksistä, jotka tulee ottaa huomioon alueellista yhdentymistä ja kestävää kehitystä koskevien alakohtaisten poliittisten erityistoimien yhteydessä. Myös Johannesburgissa pidetyn kestävän kehityksen huippukokouksen päätelmät tukevat tällaista ajattelutapaa. Kyseisessä kokouksessa EU yritti saada kansainvälisen yhteisön sitoutumaan joukkoon kestävää kehitystä edistäviä toimenpiteitä onnistumatta siinä kuitenkaan ehkä odotetulla tavalla muiden valtioiden vastustuksen takia.

| 3.3 | Edellä mainitun asialistan tulee pohjautua järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa käytävään perusteelliseen vuoropuheluun. Asialistan laatimisen aikataulun tulee olla sellainen, että se yhtäältä mahdollistaa eri kysymysten kattavan käsittelyn ja toisaalta takaa koko hankkeen tehokkaan toteutumisen. Aikataulu ei saa toisin sanoen olla liian kireä eikä tarpeettoman pitkä. Koko hanke voi hyötyä merkittävästi Agenda 21 -paikallisohjelmien kehitystukitoimista kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa sekä Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Agenda 21 -paikallisohjelmat ovat kestävää kehitystä edistäviä paikallistason (esim. kuntatason) toimintaohjelmia. Päävastuu Agenda 21 -paikallisohjelmien laatimisesta on paikallisviranomaisilla, jotka toimivat asiassa tiiviissä yhteistyössä kaikkien kiinnostuneiden tahojen kanssa. Myös järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos on merkittävä. Agenda 21 -paikallisohjelmien laatiminen aloitettiin Rion ympäristökokouksen (1992) jälkeen ja sitä tuetaan YK:n ympäristöohjelmasta. Edellä mainittua asialistaa suunniteltaessa ensisijaista huomiota on kiinnitettävä maaseudun kestävään kehitykseen, jota EU tukee myös maakohtaisten kehitysstrategioiden täytäntöönpanon kautta. |
| --- | --- |

3.3

Edellä mainitun asialistan tulee pohjautua järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa käytävään perusteelliseen vuoropuheluun. Asialistan laatimisen aikataulun tulee olla sellainen, että se yhtäältä mahdollistaa eri kysymysten kattavan käsittelyn ja toisaalta takaa koko hankkeen tehokkaan toteutumisen. Aikataulu ei saa toisin sanoen olla liian kireä eikä tarpeettoman pitkä. Koko hanke voi hyötyä merkittävästi Agenda 21 -paikallisohjelmien kehitystukitoimista kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa sekä Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Agenda 21 -paikallisohjelmat ovat kestävää kehitystä edistäviä paikallistason (esim. kuntatason) toimintaohjelmia. Päävastuu Agenda 21 -paikallisohjelmien laatimisesta on paikallisviranomaisilla, jotka toimivat asiassa tiiviissä yhteistyössä kaikkien kiinnostuneiden tahojen kanssa. Myös järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos on merkittävä. Agenda 21 -paikallisohjelmien laatiminen aloitettiin Rion ympäristökokouksen (1992) jälkeen ja sitä tuetaan YK:n ympäristöohjelmasta. Edellä mainittua asialistaa suunniteltaessa ensisijaista huomiota on kiinnitettävä maaseudun kestävään kehitykseen, jota EU tukee myös maakohtaisten kehitysstrategioiden täytäntöönpanon kautta.

| 3.4 | Tällä perusteella komitea ehdottaa seuraavassa käsiteltävien kysymysten ottamista mukaan kyseiselle asialistalle. Näiden kysymysten voidaan katsoa muodostavan ensimmäisen keskeisen asiakokonaisuuden asialistalla. Asialistaa voidaan täydentää kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa käytävän vuoropuhelun perusteella, kuten myös ETSK:n ”ulkosuhteet” -erityisjaoston työohjelmassa vuosiksi 2003—2004 todetaan. Kysymykset, joita komitea ehdottaa asialistan perustaksi, pohjautuvat kestävän kehityksen kolmeen ”pilariin” eli taloudellisen kehityksen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja ympäristövaatimusten noudattamisen pilareihin. |
| --- | --- |

3.4

Tällä perusteella komitea ehdottaa seuraavassa käsiteltävien kysymysten ottamista mukaan kyseiselle asialistalle. Näiden kysymysten voidaan katsoa muodostavan ensimmäisen keskeisen asiakokonaisuuden asialistalla. Asialistaa voidaan täydentää kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa käytävän vuoropuhelun perusteella, kuten myös ETSK:n ”ulkosuhteet” -erityisjaoston työohjelmassa vuosiksi 2003—2004 todetaan. Kysymykset, joita komitea ehdottaa asialistan perustaksi, pohjautuvat kestävän kehityksen kolmeen ”pilariin” eli taloudellisen kehityksen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja ympäristövaatimusten noudattamisen pilareihin.

4   Taloudellisen kehityksen pilari

4.1   Maaseudun kehittämispolitiikka

| 4.1.1 | Kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden BKT:n määrä riippuu suurelta osin maataloudesta. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä, että Euroopan unioni on jo toteuttanut useita aloitteita kyseisten maiden kanssa käytävän kauppavaihdon edistämiseksi (paitsi asekaupan osalta). Unioni on vähiten kehittyneiden maiden maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden merkittävin tuoja. Alueellinen yhdentyminen perustuu kuitenkin paljolti maataloustuotteita koskeviin sopimuksiin. Kun otetaan huomioon, että maataloustuotannossa maailmanlaajuisesti sovellettavia yleisiä käytäntöjä ei voida pitää läheskään kestävinä, on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin kestävien maatalouskäytäntöjen tukemiseksi niissä maissa, jotka osallistuvat tai aikovat osallistua alueellisiin yhdentymisprosesseihin. Ensisijaisesti tulee edistää elintarviketurvallisuutta sekä vesivarojen käytön ja maaperän hedelmällisyyden hallintaa. On myös syytä huomauttaa, että kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden maataloustuotannossa on tapahduttava merkittävää laadullista kehitystä, jos köyhyysrajalla elävien ihmisten määrää halutaan vähentää tavoitteiden mukaisesti. Sen vuoksi maataloustuotannon lisäämiseen tähtäävien maatalouskäytäntöjen tulee perustua testattuihin tekniikoihin, jotka takaavat toiminnan kestävyyden. |
| --- | --- |

4.1.1

Kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden BKT:n määrä riippuu suurelta osin maataloudesta. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä, että Euroopan unioni on jo toteuttanut useita aloitteita kyseisten maiden kanssa käytävän kauppavaihdon edistämiseksi (paitsi asekaupan osalta). Unioni on vähiten kehittyneiden maiden maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden merkittävin tuoja. Alueellinen yhdentyminen perustuu kuitenkin paljolti maataloustuotteita koskeviin sopimuksiin. Kun otetaan huomioon, että maataloustuotannossa maailmanlaajuisesti sovellettavia yleisiä käytäntöjä ei voida pitää läheskään kestävinä, on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin kestävien maatalouskäytäntöjen tukemiseksi niissä maissa, jotka osallistuvat tai aikovat osallistua alueellisiin yhdentymisprosesseihin. Ensisijaisesti tulee edistää elintarviketurvallisuutta sekä vesivarojen käytön ja maaperän hedelmällisyyden hallintaa. On myös syytä huomauttaa, että kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden maataloustuotannossa on tapahduttava merkittävää laadullista kehitystä, jos köyhyysrajalla elävien ihmisten määrää halutaan vähentää tavoitteiden mukaisesti. Sen vuoksi maataloustuotannon lisäämiseen tähtäävien maatalouskäytäntöjen tulee perustua testattuihin tekniikoihin, jotka takaavat toiminnan kestävyyden.

| 4.1.2 | Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että maatalouskäytäntöjä koskeva paikallisväestön perinnäistieto (indigenous knowledge) saattaa olla alueellisten yhdentymisprosessien kannalta erittäin arvokasta. Tavallisesti tällainen tieto liittyy kestäviin käytäntöihin, sillä se perustuu ihmisen ja luonnonympäristön väliseen ikiaikaiseen suhteeseen. Useissa tapauksissa kyseinen tieto on vaarassa hävitä, sillä siihen perustuvat käytännöt on korvattu lähes täysin vähemmän kestävillä käytännöillä. Tähän ovat olleet syynä useiden kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden hätiköidyt päätökset soveltaa maatalouden uudistamiseen läntistä mallia, mutta myös se, että länsimaat ovat painostaneet kyseisiä maita avaamaan markkinoitaan maatalouden kestävän kehittämisen vastaisille käytännöille. Alueellinen yhdentyminen voi siten tarjota erinomaisen mahdollisuuden vaihtaa kestäviä maatalouskäytäntöjä koskevaa taitotietoa yhteistyöhön osallistuvien valtioiden välillä. Yhtenä esimerkkinä paikallisväestön perinnäistiedosta voidaan mainita maataloustuotannon jäännösten prosessoiminen lannoitteiksi, mikä on kuitenkin korvattu lähes täysin kemiallisten lannoitteiden käytöllä. On tietenkin syytä todeta, että käytössä olevan teknologian seurauksena kemiallisten lannoitteiden tuotanto on kustannustehokkaampaa kuin lannoitteiden valmistaminen kierrätysmateriaalista. Tällaiset ongelmat on kuitenkin mahdollista ratkaista innovatiivisia menetelmiä soveltamalla. |
| --- | --- |

4.1.2

Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että maatalouskäytäntöjä koskeva paikallisväestön perinnäistieto (indigenous knowledge) saattaa olla alueellisten yhdentymisprosessien kannalta erittäin arvokasta. Tavallisesti tällainen tieto liittyy kestäviin käytäntöihin, sillä se perustuu ihmisen ja luonnonympäristön väliseen ikiaikaiseen suhteeseen. Useissa tapauksissa kyseinen tieto on vaarassa hävitä, sillä siihen perustuvat käytännöt on korvattu lähes täysin vähemmän kestävillä käytännöillä. Tähän ovat olleet syynä useiden kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden hätiköidyt päätökset soveltaa maatalouden uudistamiseen läntistä mallia, mutta myös se, että länsimaat ovat painostaneet kyseisiä maita avaamaan markkinoitaan maatalouden kestävän kehittämisen vastaisille käytännöille. Alueellinen yhdentyminen voi siten tarjota erinomaisen mahdollisuuden vaihtaa kestäviä maatalouskäytäntöjä koskevaa taitotietoa yhteistyöhön osallistuvien valtioiden välillä. Yhtenä esimerkkinä paikallisväestön perinnäistiedosta voidaan mainita maataloustuotannon jäännösten prosessoiminen lannoitteiksi, mikä on kuitenkin korvattu lähes täysin kemiallisten lannoitteiden käytöllä. On tietenkin syytä todeta, että käytössä olevan teknologian seurauksena kemiallisten lannoitteiden tuotanto on kustannustehokkaampaa kuin lannoitteiden valmistaminen kierrätysmateriaalista. Tällaiset ongelmat on kuitenkin mahdollista ratkaista innovatiivisia menetelmiä soveltamalla.

| 4.1.3 | Kehittyneiden maiden maataloudessa nykyään yleisesti sovellettavat käytännöt ovat osoittautuneet rajallisiksi. Luomutuotanto sekä lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön vähentäminen on kyseisissä maissa yhä yleisempää. Tämä ei liity pelkästään tarpeeseen vähentää maatalouden ympäristövaikutuksia, vaan on selvästi myös kustannuskysymys. Esimerkiksi nitraattilannoitteiden liiallinen käyttö on osoittautunut niin kalliiksi, että siitä aiheutuvat kustannukset pienentävät merkittävästi hyötyä, joka saadaan, kun maataloustuotanto kasvaa lannoitteiden käytön ansiosta. Tämän vuoksi kehitysmaille ja vähiten kehittyneille maille on viestittävä, ettei niiden tule harkitsematta korvata perinteisiä maatalouskäytäntöjään sellaisilla nykyaikaisilla menetelmillä, jotka ovat osoittautuneet sekä ympäristölle haitallisiksi että taloudellisesti kannattamattomiksi. |
| --- | --- |

4.1.3

Kehittyneiden maiden maataloudessa nykyään yleisesti sovellettavat käytännöt ovat osoittautuneet rajallisiksi. Luomutuotanto sekä lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön vähentäminen on kyseisissä maissa yhä yleisempää. Tämä ei liity pelkästään tarpeeseen vähentää maatalouden ympäristövaikutuksia, vaan on selvästi myös kustannuskysymys. Esimerkiksi nitraattilannoitteiden liiallinen käyttö on osoittautunut niin kalliiksi, että siitä aiheutuvat kustannukset pienentävät merkittävästi hyötyä, joka saadaan, kun maataloustuotanto kasvaa lannoitteiden käytön ansiosta. Tämän vuoksi kehitysmaille ja vähiten kehittyneille maille on viestittävä, ettei niiden tule harkitsematta korvata perinteisiä maatalouskäytäntöjään sellaisilla nykyaikaisilla menetelmillä, jotka ovat osoittautuneet sekä ympäristölle haitallisiksi että taloudellisesti kannattamattomiksi.

| 4.1.4 | Maaseudun kehittämisen yhteydessä ETSK haluaa kiinnittää huomiota monien maiden ongelmana olevan maaseudun autioitumisen kielteisiin vaikutuksiin. Tulisi siis tukea kaikkia toimia, joiden tavoitteena on maaseudun säilyttäminen asuttuna, kehittämällä maataloustoiminnan oheen uusia lisäelinkeinoja ja vaihtamalla kokemuksia. |
| --- | --- |

4.1.4

Maaseudun kehittämisen yhteydessä ETSK haluaa kiinnittää huomiota monien maiden ongelmana olevan maaseudun autioitumisen kielteisiin vaikutuksiin. Tulisi siis tukea kaikkia toimia, joiden tavoitteena on maaseudun säilyttäminen asuttuna, kehittämällä maataloustoiminnan oheen uusia lisäelinkeinoja ja vaihtamalla kokemuksia.

4.2   Metsäpolitiikka

| 4.2.1 | Metsätaloudella on merkittävä rooli useiden kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden talous- ja yhteiskuntaelämässä. Alueellisessa yhdentymisessä on otettava huomioon, että metsät ulottuvat luonnostaan rajojen yli, minkä vuoksi metsävaroja on hoidettava kestävästi. On syytä huomauttaa, että metsät ovat erinomainen esimerkki uusiutuvista luonnonvaroista. |
| --- | --- |

4.2.1

Metsätaloudella on merkittävä rooli useiden kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden talous- ja yhteiskuntaelämässä. Alueellisessa yhdentymisessä on otettava huomioon, että metsät ulottuvat luonnostaan rajojen yli, minkä vuoksi metsävaroja on hoidettava kestävästi. On syytä huomauttaa, että metsät ovat erinomainen esimerkki uusiutuvista luonnonvaroista.

| 4.2.2 | Erityistä huomiota on kiinnitettävä metsätuotteiden (etenkin puutuotteiden) kestävää tuotantoa koskevien valtakunnallisten ja alueellisten sertifiointijärjestelmien kehittämiseen. Kyseisten järjestelmien tulee olla yhteensopivia alalla kehitettyjen kansainvälisten järjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

4.2.2

Erityistä huomiota on kiinnitettävä metsätuotteiden (etenkin puutuotteiden) kestävää tuotantoa koskevien valtakunnallisten ja alueellisten sertifiointijärjestelmien kehittämiseen. Kyseisten järjestelmien tulee olla yhteensopivia alalla kehitettyjen kansainvälisten järjestelmien kanssa.

4.3   Liikennepolitiikka

| 4.3.1 | Kansainväliset liikenneverkot ovat alueellisen yhdentymisen välttämätön edellytys. Samaan aikaan liikenteen perusrakenteet uhkaavat kuitenkin vahingoittaa vakavasti tai jopa tuhota merkittäviä luonnonvaroja. Sen vuoksi on ryhdyttävä poliittisiin toimenpiteisiin ja otettava käyttöön valvontajärjestelmiä sen takaamiseksi, ettei ympäristön pilaantuminen mitätöi kansainvälisten liikenneverkkojen myönteisiä vaikutuksia alueelliseen yhdentymiseen. |
| --- | --- |

4.3.1

Kansainväliset liikenneverkot ovat alueellisen yhdentymisen välttämätön edellytys. Samaan aikaan liikenteen perusrakenteet uhkaavat kuitenkin vahingoittaa vakavasti tai jopa tuhota merkittäviä luonnonvaroja. Sen vuoksi on ryhdyttävä poliittisiin toimenpiteisiin ja otettava käyttöön valvontajärjestelmiä sen takaamiseksi, ettei ympäristön pilaantuminen mitätöi kansainvälisten liikenneverkkojen myönteisiä vaikutuksia alueelliseen yhdentymiseen.

4.4   Matkailupolitiikka

| 4.4.1 | Matkailu on suora esimerkki monipuolisesta kansainvälisestä kanssakäymisestä, joka voi ulottua taloudellisista suhteista sosiaaliseen ja kulttuuriseen vuorovaikutukseen. Alueellisiin yhdentymishankkeisiin osallistuvat kehitysmaat ja vähiten kehittyneet maat voivat hyötyä valtavasti matkailun kehittämisestä. Tavoitteena on, että alueelliset yhdentymisprosessit auttavat kehittämään kestävää matkailua. Kyseiseen tavoitteiseen voidaan päästä matkailupalveluiden monipuolistamiseen tähtäävien koordinoitujen kansainvälisten ohjelmien avulla sekä kehittämällä matkailun uusia muotoja, kuten eko- ja kulttuurimatkailua. |
| --- | --- |

4.4.1

Matkailu on suora esimerkki monipuolisesta kansainvälisestä kanssakäymisestä, joka voi ulottua taloudellisista suhteista sosiaaliseen ja kulttuuriseen vuorovaikutukseen. Alueellisiin yhdentymishankkeisiin osallistuvat kehitysmaat ja vähiten kehittyneet maat voivat hyötyä valtavasti matkailun kehittämisestä. Tavoitteena on, että alueelliset yhdentymisprosessit auttavat kehittämään kestävää matkailua. Kyseiseen tavoitteiseen voidaan päästä matkailupalveluiden monipuolistamiseen tähtäävien koordinoitujen kansainvälisten ohjelmien avulla sekä kehittämällä matkailun uusia muotoja, kuten eko- ja kulttuurimatkailua.

| 4.4.2 | Tässä yhteydessä on syytä painottaa, että matkailupalveluiden monipuolistamisen ja matkailun uusien muotojen kehittämisen tulee perustua parhaisiin käytäntöihin, jotka sovitetaan kunkin maan paikallisten olosuhteiden mukaan. EU:n tulee lisäksi tukea nykyistä aktiivisemmin matkailun uusien muotojen kehittämistä kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa sekä Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Erityisesti on tuettava julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyöhankkeita alan taitotiedon kehittämiseksi. Tuen tarve perustuu siihen, että matkailupalveluiden monipuolistaminen ja matkailun uusien muotojen kehittäminen eivät kilpaile suoraan perinteisten matkailupalveluiden kanssa, joten niitä ei voida pitää aloina, joilla tukien ja kannustimien käyttö ei olisi hyväksyttävää. |
| --- | --- |

4.4.2

Tässä yhteydessä on syytä painottaa, että matkailupalveluiden monipuolistamisen ja matkailun uusien muotojen kehittämisen tulee perustua parhaisiin käytäntöihin, jotka sovitetaan kunkin maan paikallisten olosuhteiden mukaan. EU:n tulee lisäksi tukea nykyistä aktiivisemmin matkailun uusien muotojen kehittämistä kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa sekä Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Erityisesti on tuettava julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyöhankkeita alan taitotiedon kehittämiseksi. Tuen tarve perustuu siihen, että matkailupalveluiden monipuolistaminen ja matkailun uusien muotojen kehittäminen eivät kilpaile suoraan perinteisten matkailupalveluiden kanssa, joten niitä ei voida pitää aloina, joilla tukien ja kannustimien käyttö ei olisi hyväksyttävää.

4.5   Kalastuspolitiikka

| 4.5.1 | Pitkien neuvotteluiden jälkeen EU on onnistunut luomaan yhteisen kalastuspolitiikan. Merten rikkaudet eivät kuitenkaan tunne fyysisiä rajoja. EU:n jäsenvaltioiden lisäksi myös lukuisat unionin ulkopuoliset valtiot hyödyntävät sekä Välimeren että Atlantin luonnonvaroja. Useat näistä valtioista ovat kehitysmaita tai vähiten kehittyneitä maita, joilla ei ole velvoitetta noudattaa kestäviä käytäntöjä. |
| --- | --- |

4.5.1

Pitkien neuvotteluiden jälkeen EU on onnistunut luomaan yhteisen kalastuspolitiikan. Merten rikkaudet eivät kuitenkaan tunne fyysisiä rajoja. EU:n jäsenvaltioiden lisäksi myös lukuisat unionin ulkopuoliset valtiot hyödyntävät sekä Välimeren että Atlantin luonnonvaroja. Useat näistä valtioista ovat kehitysmaita tai vähiten kehittyneitä maita, joilla ei ole velvoitetta noudattaa kestäviä käytäntöjä.

| 4.5.2 | Merestä saatavien tuotteiden hyödyntämiseen osallistuu useita valtioita ja siihen liittyy monenlaisia alueellisia yhteistyöjärjestelmiä. Sen vuoksi kestävien kalastuskäytäntöjen noudattaminen on turvattava panemalla täytäntöön alueellisia yhdentymisaloitteita ja -suunnitelmia sekä erityisesti solmimalla pohjoisen ja etelän maiden välisiä sopimuksia, mutta myös etelän maiden keskinäisiä sopimuksia. |
| --- | --- |

4.5.2

Merestä saatavien tuotteiden hyödyntämiseen osallistuu useita valtioita ja siihen liittyy monenlaisia alueellisia yhteistyöjärjestelmiä. Sen vuoksi kestävien kalastuskäytäntöjen noudattaminen on turvattava panemalla täytäntöön alueellisia yhdentymisaloitteita ja -suunnitelmia sekä erityisesti solmimalla pohjoisen ja etelän maiden välisiä sopimuksia, mutta myös etelän maiden keskinäisiä sopimuksia.

4.6   Energiapolitiikka

| 4.6.1 | EU on hyväksynyt energiahuoltoa käsittelevän vihreän kirjan, jossa ympäristönsuojelu on merkittävässä asemassa. Kun otetaan huomioon, että EU liittää energialähteitä koskevan politiikan ja kestävän kehityksen suoraan toisiinsa, alueellisten yhdentymisstrategioiden tulee sisältää myös energia-alaa koskevia toimintalinjoja ja toimenpiteitä. Kyseinen ala on melko ongelmallinen, sillä useilla kehitysmailla, vähiten kehittyneillä mailla ja Välimeren alueen kumppanuusmailla on merkittäviä raakaöljyvaroja. Öljy on nykyään tärkein EU:n käyttämä energialähde, mutta mm. kasvihuonekaasujen päästöjen rajoittamista koskevien sitoumusten (Kioton pöytäkirja) vuoksi öljyn käytön vähentämiselle on asetettu kunnianhimoisia tavoitteita. |
| --- | --- |

4.6.1

EU on hyväksynyt energiahuoltoa käsittelevän vihreän kirjan, jossa ympäristönsuojelu on merkittävässä asemassa. Kun otetaan huomioon, että EU liittää energialähteitä koskevan politiikan ja kestävän kehityksen suoraan toisiinsa, alueellisten yhdentymisstrategioiden tulee sisältää myös energia-alaa koskevia toimintalinjoja ja toimenpiteitä. Kyseinen ala on melko ongelmallinen, sillä useilla kehitysmailla, vähiten kehittyneillä mailla ja Välimeren alueen kumppanuusmailla on merkittäviä raakaöljyvaroja. Öljy on nykyään tärkein EU:n käyttämä energialähde, mutta mm. kasvihuonekaasujen päästöjen rajoittamista koskevien sitoumusten (Kioton pöytäkirja) vuoksi öljyn käytön vähentämiselle on asetettu kunnianhimoisia tavoitteita.

| 4.6.2 | Yksi kestävän kehityksen peruskysymyksistä kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa ja Välimeren alueen kumppanuusmaissa koskee energiaperusrakenteiden kehittämistä maaseutualueilla. Kun otetaan huomioon asian suuri merkitys sekä EU:n strateginen tavoite tehostaa energiankäyttöä ja sovittaa se yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa, energiaperusrakenteita on kehitettävä siten, että niistä saatava taloudellinen hyöty on tasapainossa ympäristönsuojelun ja sosiaalisen kehityksen kanssa. |
| --- | --- |

4.6.2

Yksi kestävän kehityksen peruskysymyksistä kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa ja Välimeren alueen kumppanuusmaissa koskee energiaperusrakenteiden kehittämistä maaseutualueilla. Kun otetaan huomioon asian suuri merkitys sekä EU:n strateginen tavoite tehostaa energiankäyttöä ja sovittaa se yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa, energiaperusrakenteita on kehitettävä siten, että niistä saatava taloudellinen hyöty on tasapainossa ympäristönsuojelun ja sosiaalisen kehityksen kanssa.

| 4.7 | Edellä mainittuja taloudellisen toiminnan aloja ei tule pitää ainoina aloina, joiden yhteydessä alueellisissa yhdentymishankkeissa on otettava huomioon kestävän kehityksen periaate. Niitä tulee pitää vain perusaloina, jotka tarjoavat esimerkin myös muille taloudellisen toiminnan muodoille. Kauppasopimusten sekä niiden edistämiseen kyseisillä aloilla tähtäävien ohjelmien tulee toimia tiennäyttäjinä asiassa ja perustua osallistaviin suunnittelumenettelyihin. |
| --- | --- |

4.7

Edellä mainittuja taloudellisen toiminnan aloja ei tule pitää ainoina aloina, joiden yhteydessä alueellisissa yhdentymishankkeissa on otettava huomioon kestävän kehityksen periaate. Niitä tulee pitää vain perusaloina, jotka tarjoavat esimerkin myös muille taloudellisen toiminnan muodoille. Kauppasopimusten sekä niiden edistämiseen kyseisillä aloilla tähtäävien ohjelmien tulee toimia tiennäyttäjinä asiassa ja perustua osallistaviin suunnittelumenettelyihin.

5   Sosiaalisen oikeudenmukaisuuden pilari

| 5.1 | Minkäänlaisen alueellisen yhdentymispyrkimyksen ei voida taata onnistuvan pitkällä aikavälillä, ellei sen tukena ole koulutustoimia. Alueellisten yhdentymishankkeiden perustavoitteena tulee olla koulutuksen kestävä kehittäminen. Tulevien kansalaisten hyvä koulutustaso on takeena siitä, että alueellisen yhdentymisen tuloksia kehitetään jatkossakin kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

5.1

Minkäänlaisen alueellisen yhdentymispyrkimyksen ei voida taata onnistuvan pitkällä aikavälillä, ellei sen tukena ole koulutustoimia. Alueellisten yhdentymishankkeiden perustavoitteena tulee olla koulutuksen kestävä kehittäminen. Tulevien kansalaisten hyvä koulutustaso on takeena siitä, että alueellisen yhdentymisen tuloksia kehitetään jatkossakin kestävällä tavalla.

| 5.2 | Kun otetaan huomioon, ettei naisten asema useissa kehitysmaissa ja vähiten kehittyneissä maissa ole kestävän kehityksen edellyttämällä tasolla, alueellisissa yhdistymishankkeissa on torjuttava kaikenlainen naisten sosiaalinen syrjintä sekä määritettävä heidän roolinsa kansainvälisessä kanssakäymisessä. Alueellisella yhdentymisellä tulee muun muassa pyrkiä saamaan aikaan muutoksia eri sukupuolten kohtelussa sekä edistää sellaisten poliittisten, oikeudellisten ja perhepoliittisten rakenteiden ja mekanismien kehittämistä, jotka auttavat torjumaan mahdollista sukupuoleen perustuvaa syrjintää. |
| --- | --- |

5.2

Kun otetaan huomioon, ettei naisten asema useissa kehitysmaissa ja vähiten kehittyneissä maissa ole kestävän kehityksen edellyttämällä tasolla, alueellisissa yhdistymishankkeissa on torjuttava kaikenlainen naisten sosiaalinen syrjintä sekä määritettävä heidän roolinsa kansainvälisessä kanssakäymisessä. Alueellisella yhdentymisellä tulee muun muassa pyrkiä saamaan aikaan muutoksia eri sukupuolten kohtelussa sekä edistää sellaisten poliittisten, oikeudellisten ja perhepoliittisten rakenteiden ja mekanismien kehittämistä, jotka auttavat torjumaan mahdollista sukupuoleen perustuvaa syrjintää.

| 5.3 | Alueellinen yhdentyminen ei saa missään tapauksessa johtaa kehitysmaiden kulttuuri-identiteetin muuttumiseen, vaan sen yhteydessä on päinvastoin kunnioitettava kulttuurisia erityispiirteitä, edistettävä kulttuurivaihtoa sekä tuettava kulttuurivähemmistöjen oikeuksia. Kehitysmaiden kulttuurisia erityispiirteitä varjeltaessa on tietysti aina muistettava kiinnittää huomiota ihmisoikeuksiin, demokratian periaatteisiin, yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä sosiaalisen ja rotuun perustuvan syrjinnän täydelliseen poistamiseen. |
| --- | --- |

5.3

Alueellinen yhdentyminen ei saa missään tapauksessa johtaa kehitysmaiden kulttuuri-identiteetin muuttumiseen, vaan sen yhteydessä on päinvastoin kunnioitettava kulttuurisia erityispiirteitä, edistettävä kulttuurivaihtoa sekä tuettava kulttuurivähemmistöjen oikeuksia. Kehitysmaiden kulttuurisia erityispiirteitä varjeltaessa on tietysti aina muistettava kiinnittää huomiota ihmisoikeuksiin, demokratian periaatteisiin, yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä sosiaalisen ja rotuun perustuvan syrjinnän täydelliseen poistamiseen.

| 5.4 | Erittäin tärkeä asia on myös työntekijöiden tasa-arvoinen osallistuminen alueellista yhdentymistä ja kestävää kehitystä koskevaan päätöksentekoon. Yksi alueellisten yhdentymisohjelmien tärkeimmistä tavoitteista on luonnollisesti uusien työpaikkojen luominen. Työntekijöiden ja työntekijäjärjestöjen aktiivinen osallistuminen kyseisten ohjelmien laadintaan voi edistää merkittävästi uusien työpaikkojen luomista koskevan tavoitteen saavuttamista sekä auttaa pienentämään uusien työpaikkojen syntymisen mahdollisesti aiheuttamia ympäristöhaittoja. Työntekijät ovat itse niiden yhteiskuntien valistuneita kansalaisia, joita alueellisilla yhdentymisohjelmilla pyritään kehittämään. Näin ollen heillä on oltava runsaasti sananvaltaa sekä suora edustus kyseisistä ohjelmista päätettäessä, kun otetaan huomioon, että he sekä tuottavat että kuluttavat ohjelmien piiriin kuuluvia tuotteita ja palveluita. |
| --- | --- |

5.4

Erittäin tärkeä asia on myös työntekijöiden tasa-arvoinen osallistuminen alueellista yhdentymistä ja kestävää kehitystä koskevaan päätöksentekoon. Yksi alueellisten yhdentymisohjelmien tärkeimmistä tavoitteista on luonnollisesti uusien työpaikkojen luominen. Työntekijöiden ja työntekijäjärjestöjen aktiivinen osallistuminen kyseisten ohjelmien laadintaan voi edistää merkittävästi uusien työpaikkojen luomista koskevan tavoitteen saavuttamista sekä auttaa pienentämään uusien työpaikkojen syntymisen mahdollisesti aiheuttamia ympäristöhaittoja. Työntekijät ovat itse niiden yhteiskuntien valistuneita kansalaisia, joita alueellisilla yhdentymisohjelmilla pyritään kehittämään. Näin ollen heillä on oltava runsaasti sananvaltaa sekä suora edustus kyseisistä ohjelmista päätettäessä, kun otetaan huomioon, että he sekä tuottavat että kuluttavat ohjelmien piiriin kuuluvia tuotteita ja palveluita.

| 5.5 | Useat vähiten kehittyneiden maiden ja Välimeren kumppanuusmaiden valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ovat ilmoittaneet haluavansa tukea aktiivisesti kestävää kehitystä koskevia toimia. Monet niistä ovat myös ryhtyneet toteuttamaan edellä mainittuihin kysymyksiin liittyviä hankkeita. Näin ollen valtiovallasta riippumattomilla organisaatioilla tulee olla merkittävä rooli kestävän kehityksen periaatteen sisällyttämisessä alueellisiin yhdentymisohjelmiin. Ne voivat toimia asiassa kansalaisyhteiskunnan organisoitujen viestintäkanavien kautta. |
| --- | --- |

5.5

Useat vähiten kehittyneiden maiden ja Välimeren kumppanuusmaiden valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ovat ilmoittaneet haluavansa tukea aktiivisesti kestävää kehitystä koskevia toimia. Monet niistä ovat myös ryhtyneet toteuttamaan edellä mainittuihin kysymyksiin liittyviä hankkeita. Näin ollen valtiovallasta riippumattomilla organisaatioilla tulee olla merkittävä rooli kestävän kehityksen periaatteen sisällyttämisessä alueellisiin yhdentymisohjelmiin. Ne voivat toimia asiassa kansalaisyhteiskunnan organisoitujen viestintäkanavien kautta.

| 5.6 | Kyseisten tavoitteiden toteutumisen perusedellytyksenä on sellaisten tehokkaiden ja vastuullisten instituutioiden kehittäminen, joilla on riittävästi toimivaltaa kestävän kehityksen ja alueellisen yhdentymisen vaatimien strategioiden ja toimintalinjojen edistämiseksi. Sen vuoksi ensisijaisena poliittisena tavoitteena on oltava toimintaedellytysten kehittämisohjelmien (capacity building) laatiminen kehitysmaiden, vähiten kehittyneiden maiden ja Välimeren alueen kumppanuusmaiden paikallis- ja aluetasoa varten. |
| --- | --- |

5.6

Kyseisten tavoitteiden toteutumisen perusedellytyksenä on sellaisten tehokkaiden ja vastuullisten instituutioiden kehittäminen, joilla on riittävästi toimivaltaa kestävän kehityksen ja alueellisen yhdentymisen vaatimien strategioiden ja toimintalinjojen edistämiseksi. Sen vuoksi ensisijaisena poliittisena tavoitteena on oltava toimintaedellytysten kehittämisohjelmien (capacity building) laatiminen kehitysmaiden, vähiten kehittyneiden maiden ja Välimeren alueen kumppanuusmaiden paikallis- ja aluetasoa varten.

6   Ympäristövaatimusten noudattamisen pilari

| 6.1 | Alueelliseen yhdentymiseen pyrkivillä maantieteellisillä alueilla on valtioita, jotka jakavat keskenään huomattavia vesivaroja. Vesivarojen hallinta on usein myös tärkeimpänä syynä valtioiden välisiin kiistoihin. Alueellisten yhdentymisprosessien yhtenä ensisijaisena tavoitteena tulee olla valtioiden yhteisten vesivarojen kestävä hoito. Sellaisten valtioiden välillä ei voida kuvitella solmittavan minkäänlaisia kaupallisia, taloudellisia tai muitakaan alueellisia yhdentymissopimuksia, jotka eivät kunnioita kaikkien osapuolten oikeutta saada käyttöönsä riittävästi ja riittävän laadukkaita vesivaroja. |
| --- | --- |

6.1

Alueelliseen yhdentymiseen pyrkivillä maantieteellisillä alueilla on valtioita, jotka jakavat keskenään huomattavia vesivaroja. Vesivarojen hallinta on usein myös tärkeimpänä syynä valtioiden välisiin kiistoihin. Alueellisten yhdentymisprosessien yhtenä ensisijaisena tavoitteena tulee olla valtioiden yhteisten vesivarojen kestävä hoito. Sellaisten valtioiden välillä ei voida kuvitella solmittavan minkäänlaisia kaupallisia, taloudellisia tai muitakaan alueellisia yhdentymissopimuksia, jotka eivät kunnioita kaikkien osapuolten oikeutta saada käyttöönsä riittävästi ja riittävän laadukkaita vesivaroja.

| 6.2 | Valtioiden välisten vesivarojen hoidon edellytyksenä on, että vesivaroja hoidetaan järkevästi myös valtakunnallisella tasolla. Tämän vuoksi vesivarojen hoitoa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (4) täytäntöönpanoa tulisi edistää kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa ja Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Kyseisessä direktiivissä säädetään yhdennettyjen puitteiden luomisesta vesivarojen hoitoa varten, ja se saattaa muodostaa teknisten kysymysten osalta perustan vesivarojen hoitoa koskevan aluepolitiikan suunnittelulle. |
| --- | --- |

6.2

Valtioiden välisten vesivarojen hoidon edellytyksenä on, että vesivaroja hoidetaan järkevästi myös valtakunnallisella tasolla. Tämän vuoksi vesivarojen hoitoa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (4) täytäntöönpanoa tulisi edistää kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa ja Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Kyseisessä direktiivissä säädetään yhdennettyjen puitteiden luomisesta vesivarojen hoitoa varten, ja se saattaa muodostaa teknisten kysymysten osalta perustan vesivarojen hoitoa koskevan aluepolitiikan suunnittelulle.

| 6.3 | Yhtä tärkeää on suojelualueiden hoito, sillä myös suojelualueet ulottuvat useissa tapauksissa rajojen yli ja aiheuttavat rajatylittäviä kiistoja. Kun otetaan huomioon, että suojelualueilla harjoitetaan myös monenlaista taloudellista toimintaa, on selvää, että alueelliset yhdentymissopimukset vaikuttavat suoraan kyseisten alueiden hoitoon. Siksi on laadittava suojelualueiden kestävää hoitoa koskeva erityissäännös. |
| --- | --- |

6.3

Yhtä tärkeää on suojelualueiden hoito, sillä myös suojelualueet ulottuvat useissa tapauksissa rajojen yli ja aiheuttavat rajatylittäviä kiistoja. Kun otetaan huomioon, että suojelualueilla harjoitetaan myös monenlaista taloudellista toimintaa, on selvää, että alueelliset yhdentymissopimukset vaikuttavat suoraan kyseisten alueiden hoitoon. Siksi on laadittava suojelualueiden kestävää hoitoa koskeva erityissäännös.

| 6.3.1 | Suojelualueiden hoidon on perustuttava integroituihin suunnitelmiin, jotka yhtäältä pohjautuvat kestävän kehityksen kolmen pilarin (taloudellinen, ympäristöä koskeva ja sosiaalinen) tarkkaan analysointiin ja toisaalta johtavat sellaisten realististen toimintatapojen omaksumiseen, joissa otetaan huomioon myös alueellinen yhteistyö. |
| --- | --- |

6.3.1

Suojelualueiden hoidon on perustuttava integroituihin suunnitelmiin, jotka yhtäältä pohjautuvat kestävän kehityksen kolmen pilarin (taloudellinen, ympäristöä koskeva ja sosiaalinen) tarkkaan analysointiin ja toisaalta johtavat sellaisten realististen toimintatapojen omaksumiseen, joissa otetaan huomioon myös alueellinen yhteistyö.

| 6.4 | EU on parhaillaan perustamassa jäsenvaltioihinsa suojelualueiden verkkoa, jonka tavoitteena on luonnon monimuotoisuuden turvaaminen (Natura 2000 -verkko). Jäsenvaltioiden kokemukset asiasta tulee levittää kehitysmaihin ja vähiten kehittyneisiin maihin. Sen vuoksi on tuettava suojelualueiden hoitoon ja luonnon monimuotoisuuden turvaamiseen liittyvien valmiuksien kehittämishankkeita. Komissio ja jäsenvaltiot voivat edistää tätä tavoitetta myös suoraan kutsumalla kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden edustajia osallistumaan eliömaantieteellisten seminaarien (ja erityisesti Välimeren aluetta käsittelevien seminaarien) työskentelyyn. |
| --- | --- |

6.4

EU on parhaillaan perustamassa jäsenvaltioihinsa suojelualueiden verkkoa, jonka tavoitteena on luonnon monimuotoisuuden turvaaminen (Natura 2000 -verkko). Jäsenvaltioiden kokemukset asiasta tulee levittää kehitysmaihin ja vähiten kehittyneisiin maihin. Sen vuoksi on tuettava suojelualueiden hoitoon ja luonnon monimuotoisuuden turvaamiseen liittyvien valmiuksien kehittämishankkeita. Komissio ja jäsenvaltiot voivat edistää tätä tavoitetta myös suoraan kutsumalla kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden edustajia osallistumaan eliömaantieteellisten seminaarien (ja erityisesti Välimeren aluetta käsittelevien seminaarien) työskentelyyn.

| 6.5 | Tärkeimpiä kehittämiskohteita ovat rannikkoalueet. Kaikkien alueellisten yhdentymisprosessien yhteydessä tulee ehdottomasti käsitellä myös rannikkoalueisiin suoraan tai epäsuorasti vaikuttavia kysymyksiä. Kun otetaan huomioon rannikkoalueiden ekosysteemien ja taloudellisen toiminnan monimutkaisuus, alueellisen yhdentymisen tulee edistää myös kyseisten alueiden kestävää hoitoa. Tässä asiassa ETSK tukee komission kehittämän rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon soveltamista. |
| --- | --- |

6.5

Tärkeimpiä kehittämiskohteita ovat rannikkoalueet. Kaikkien alueellisten yhdentymisprosessien yhteydessä tulee ehdottomasti käsitellä myös rannikkoalueisiin suoraan tai epäsuorasti vaikuttavia kysymyksiä. Kun otetaan huomioon rannikkoalueiden ekosysteemien ja taloudellisen toiminnan monimutkaisuus, alueellisen yhdentymisen tulee edistää myös kyseisten alueiden kestävää hoitoa. Tässä asiassa ETSK tukee komission kehittämän rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon soveltamista.

| 6.6 | Myös luonnonvaraisen eläimistön hoito sekä luonnonvaraisilla eläin- ja kasvilajeilla käytävän kaupan tiukka valvonta on erityisen tärkeää. ETSK kannattaa uhanalaisten lajien kauppaa koskevan CITES-yleissopimuksen soveltamista mahdollisimman tiukasti ja katsoo, että sopimus on pyrittävä saamaan voimaan mahdollisimman monessa valtiossa. |
| --- | --- |

6.6

Myös luonnonvaraisen eläimistön hoito sekä luonnonvaraisilla eläin- ja kasvilajeilla käytävän kaupan tiukka valvonta on erityisen tärkeää. ETSK kannattaa uhanalaisten lajien kauppaa koskevan CITES-yleissopimuksen soveltamista mahdollisimman tiukasti ja katsoo, että sopimus on pyrittävä saamaan voimaan mahdollisimman monessa valtiossa.

| 6.7 | Erityishuomiota on kiinnitettävä vakaviin ongelmiin, joita aavikoitumisen uhka aiheuttaa useissa Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Aavikoitumisen vaara kasvaa useilla Välimeren kumppanuusmaiden alueilla, eivätkä sen vaikutukset rajoitu ympäristön tilan heikkenemiseen kyseisillä alueilla, vaan aavikoituminen tekee myös taloudellisen toiminnan mahdottomaksi ja aiheuttaa siten häiriöitä alueellisissa talouksissa. Sen vuoksi Välimeren alueen kumppanuusmaita on tuettava sellaisten alueellisten yhteistyöhankkeiden kehittämisessä, joiden puitteissa voidaan ryhtyä konkreettisiin toimenpiteisiin aavikoitumisen uhan torjumiseksi. |
| --- | --- |

6.7

Erityishuomiota on kiinnitettävä vakaviin ongelmiin, joita aavikoitumisen uhka aiheuttaa useissa Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Aavikoitumisen vaara kasvaa useilla Välimeren kumppanuusmaiden alueilla, eivätkä sen vaikutukset rajoitu ympäristön tilan heikkenemiseen kyseisillä alueilla, vaan aavikoituminen tekee myös taloudellisen toiminnan mahdottomaksi ja aiheuttaa siten häiriöitä alueellisissa talouksissa. Sen vuoksi Välimeren alueen kumppanuusmaita on tuettava sellaisten alueellisten yhteistyöhankkeiden kehittämisessä, joiden puitteissa voidaan ryhtyä konkreettisiin toimenpiteisiin aavikoitumisen uhan torjumiseksi.

7   Toimenpiteet ja käytännöt

| 7.1 | Edellä esitetyt perusperiaatteet kestävän kehityksen periaatteen sisällyttämisestä alueellisiin yhdentymispyrkimyksiin tarvitsevat tuekseen konkreettisia toimenpiteitä ja käytäntöjä. Kyseisten toimenpiteiden ja käytäntöjen tulee yhtäältä auttaa kehitysmaita ja vähiten kehittyneitä maita sisällyttämään kestävän kehityksen periaate alueellisiin yhdentymisprosesseihin ja toisaalta antaa mahdollisuus seurata, miten kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa sekä Välimeren alueen kumppanuusmaissa edistytään asiassa. Keskeinen rooli tällaisten toimenpiteiden ja käytäntöjen kehittämisessä tulee olla osallistavalla suunnittelulla sekä pyrkimyksellä löytää mahdollisimman hyviä hallintotapoja. |
| --- | --- |

7.1

Edellä esitetyt perusperiaatteet kestävän kehityksen periaatteen sisällyttämisestä alueellisiin yhdentymispyrkimyksiin tarvitsevat tuekseen konkreettisia toimenpiteitä ja käytäntöjä. Kyseisten toimenpiteiden ja käytäntöjen tulee yhtäältä auttaa kehitysmaita ja vähiten kehittyneitä maita sisällyttämään kestävän kehityksen periaate alueellisiin yhdentymisprosesseihin ja toisaalta antaa mahdollisuus seurata, miten kehitysmaissa, vähiten kehittyneissä maissa sekä Välimeren alueen kumppanuusmaissa edistytään asiassa. Keskeinen rooli tällaisten toimenpiteiden ja käytäntöjen kehittämisessä tulee olla osallistavalla suunnittelulla sekä pyrkimyksellä löytää mahdollisimman hyviä hallintotapoja.

| 7.2 | EU on laatinut ja toteuttanut yhteisön ulkopuolelle osoitettavan tuen puitteissa kehitysmaille ja vähiten kehittyneille maille suunnattuja kehitysohjelmia (mm. Meda-, Ala- ja Cards-ohjelmat). Kestävän kehityksen huomioiminen on luonnollinen osa näiden ohjelmien suunnittelua. Ohjelmat eivät ole kuitenkaan olleet tähän mennessä riittävän tehokkaita, jotta EU:n kunnianhimoiset tavoitteet olisivat toteutuneet. Niillä voidaan kuitenkin tukea kestävän kehityksen periaatteen sisällyttämistä alueellisiin yhdentymispyrkimyksiin. |
| --- | --- |

7.2

EU on laatinut ja toteuttanut yhteisön ulkopuolelle osoitettavan tuen puitteissa kehitysmaille ja vähiten kehittyneille maille suunnattuja kehitysohjelmia (mm. Meda-, Ala- ja Cards-ohjelmat). Kestävän kehityksen huomioiminen on luonnollinen osa näiden ohjelmien suunnittelua. Ohjelmat eivät ole kuitenkaan olleet tähän mennessä riittävän tehokkaita, jotta EU:n kunnianhimoiset tavoitteet olisivat toteutuneet. Niillä voidaan kuitenkin tukea kestävän kehityksen periaatteen sisällyttämistä alueellisiin yhdentymispyrkimyksiin.

| 7.3 | Eurooppa—Välimeri-kumppanuuteen on syytä kiinnittää erityishuomiota. Eurooppa—Välimeri-yhteistyötä koskeva strategia on yksi EU:n ulkosuhteiden keskeisiä painopisteitä. Tärkein väline strategian toteuttamiseksi on Meda-ohjelma. Toinen keskeinen väline, jolla voidaan edistää ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvien politiikkojen täytäntöönpanoa, on lyhyen ja keskipitkän aikavälin ympäristöohjelma SMAP. |
| --- | --- |

7.3

Eurooppa—Välimeri-kumppanuuteen on syytä kiinnittää erityishuomiota. Eurooppa—Välimeri-yhteistyötä koskeva strategia on yksi EU:n ulkosuhteiden keskeisiä painopisteitä. Tärkein väline strategian toteuttamiseksi on Meda-ohjelma. Toinen keskeinen väline, jolla voidaan edistää ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvien politiikkojen täytäntöönpanoa, on lyhyen ja keskipitkän aikavälin ympäristöohjelma SMAP.

| 7.4 | Meda-ohjelmalla ei ole tähän mennessä onnistuttu saavuttamaan siltä odotettuja tuloksia. Siitä huolimatta, että Meda II -ohjelman talousarviota on pidetty täysin riittävänä, ohjelma ei ole vielä onnistunut saavuttamaan sille sen käynnistämisen yhteydessä asetettuja tavoitteita. Vaikka SMAP-ohjelmalla on onnistuttu edistämään kestävää kehitystä koskevien hankkeiden toteuttamista, myöskään tälle ohjelmalle ei ole määritetty tarvittavia jatkotoimia, jotka varmistaisivat toimenpiteiden loppuun saattamisen. Siitä huolimatta, että edellä mainittujen ohjelmien puitteissa toteutettujen hankkeiden täytäntöönpano on kohdemaiden puutteellisen yhteistyön vuoksi vaikeaa, EU:n ja etenkin komission tulee tehostaa pyrkimyksiään lisätä kyseisten ohjelmien toteuttamisen kannalta välttämättömien kohderyhmien mobilisointia. ETSK katsoo, että komission tulee tutkia mahdollisuutta rahoittaa nykyistä joustavampia mekanismeja, joihin osallistuu sekä julkisia tahoja että yksityisiä toimijoita. Julkisten tahojen osallistuminen takaa ohjelmista tukea saavien valtioiden sitoutumisen hankkeisiin, kun taas yksityiset toimijat voivat edistää taitotiedon siirtämistä kohdemaihin. |
| --- | --- |

7.4

Meda-ohjelmalla ei ole tähän mennessä onnistuttu saavuttamaan siltä odotettuja tuloksia. Siitä huolimatta, että Meda II -ohjelman talousarviota on pidetty täysin riittävänä, ohjelma ei ole vielä onnistunut saavuttamaan sille sen käynnistämisen yhteydessä asetettuja tavoitteita. Vaikka SMAP-ohjelmalla on onnistuttu edistämään kestävää kehitystä koskevien hankkeiden toteuttamista, myöskään tälle ohjelmalle ei ole määritetty tarvittavia jatkotoimia, jotka varmistaisivat toimenpiteiden loppuun saattamisen. Siitä huolimatta, että edellä mainittujen ohjelmien puitteissa toteutettujen hankkeiden täytäntöönpano on kohdemaiden puutteellisen yhteistyön vuoksi vaikeaa, EU:n ja etenkin komission tulee tehostaa pyrkimyksiään lisätä kyseisten ohjelmien toteuttamisen kannalta välttämättömien kohderyhmien mobilisointia. ETSK katsoo, että komission tulee tutkia mahdollisuutta rahoittaa nykyistä joustavampia mekanismeja, joihin osallistuu sekä julkisia tahoja että yksityisiä toimijoita. Julkisten tahojen osallistuminen takaa ohjelmista tukea saavien valtioiden sitoutumisen hankkeisiin, kun taas yksityiset toimijat voivat edistää taitotiedon siirtämistä kohdemaihin.

| 7.5 | Valvottaessa kehitysmaiden, vähiten kehittyneiden maiden sekä Välimeren alueen kumppanuusmaiden edistymistä pyrkimyksissä sisällyttää kestävän kehityksen periaate alueellista yhdentymistä koskeviin toimenpiteisiin on syytä painottaa kestävän kehityksen vaikutusten arvioinnin (Sustainability Impact Αssessment) erityismerkitystä. Tässä asiassa ETSK kannattaa neuvoston näkemystä, jonka mukaan vapaakauppasopimusten vaikutukset kestävään kehitykseen on tutkittava. Kyseinen näkemys vahvistettiin Kreetalla toukokuussa 2003 pidetyssä Eurooppa—Välimeri-välikokouksessa. |
| --- | --- |

7.5

Valvottaessa kehitysmaiden, vähiten kehittyneiden maiden sekä Välimeren alueen kumppanuusmaiden edistymistä pyrkimyksissä sisällyttää kestävän kehityksen periaate alueellista yhdentymistä koskeviin toimenpiteisiin on syytä painottaa kestävän kehityksen vaikutusten arvioinnin (Sustainability Impact Αssessment) erityismerkitystä. Tässä asiassa ETSK kannattaa neuvoston näkemystä, jonka mukaan vapaakauppasopimusten vaikutukset kestävään kehitykseen on tutkittava. Kyseinen näkemys vahvistettiin Kreetalla toukokuussa 2003 pidetyssä Eurooppa—Välimeri-välikokouksessa.

| 7.6 | EU on hyväksynyt kestävää kehitystä mittaavia indikaattoreita, ja niitä on alettu soveltaa unionin jäsenvaltioissa. Kyseisiä indikaattoreita tulee käyttää myös niiden maiden suoritusten arviointiin, joissa toteutetaan alueelliseen yhdentymiseen tähtääviä toimenpiteitä. Indikaattorien kehittäminen ja soveltaminen ovat vasta alkuvaiheessa, mutta niiden tulee katsoa muodostavan toimintatavan, joka määrittää eri maiden suoritusten arvioinnissa tarvittavat työskentelypuitteet. |
| --- | --- |

7.6

EU on hyväksynyt kestävää kehitystä mittaavia indikaattoreita, ja niitä on alettu soveltaa unionin jäsenvaltioissa. Kyseisiä indikaattoreita tulee käyttää myös niiden maiden suoritusten arviointiin, joissa toteutetaan alueelliseen yhdentymiseen tähtääviä toimenpiteitä. Indikaattorien kehittäminen ja soveltaminen ovat vasta alkuvaiheessa, mutta niiden tulee katsoa muodostavan toimintatavan, joka määrittää eri maiden suoritusten arvioinnissa tarvittavat työskentelypuitteet.

| 7.7 | Arvioitaessa niiden maiden suorituksia, joissa toteutetaan alueellisia yhdentymisohjelmia, on syytä tarkastella erityisen huolellisesti ohjelmiin liittyvien toimenpiteiden soveltamisalaa, jos kyseiset valtiot ovat mukana useammassa kuin yhdessä alueellisessa yhdentymissopimuksessa. Monet kehitysmaat ja vähiten kehittyneet maat osallistuvat useisiin alueellisiin yhdentymissopimuksiin, mikä saattaa heikentää toimien tehokkuutta ja lisätä varojen tuhlaamisen riskiä. Pyrittäessä sisällyttämään kestävän kehityksen periaate alueellisiin yhdentymistoimiin ensisijaisena tavoitteena tulee olla kaikkien edellä mainitun tilanteen mahdollisesti aiheuttamien seuraamuksien lieventäminen. |
| --- | --- |

7.7

Arvioitaessa niiden maiden suorituksia, joissa toteutetaan alueellisia yhdentymisohjelmia, on syytä tarkastella erityisen huolellisesti ohjelmiin liittyvien toimenpiteiden soveltamisalaa, jos kyseiset valtiot ovat mukana useammassa kuin yhdessä alueellisessa yhdentymissopimuksessa. Monet kehitysmaat ja vähiten kehittyneet maat osallistuvat useisiin alueellisiin yhdentymissopimuksiin, mikä saattaa heikentää toimien tehokkuutta ja lisätä varojen tuhlaamisen riskiä. Pyrittäessä sisällyttämään kestävän kehityksen periaate alueellisiin yhdentymistoimiin ensisijaisena tavoitteena tulee olla kaikkien edellä mainitun tilanteen mahdollisesti aiheuttamien seuraamuksien lieventäminen.

| 7.8 | Tarkasteltaessa kestävän kehityksen rahoittamista alueellisten yhdentymisohjelmien yhteydessä ETSK kannattaa kehitysrahoitusta koskevan Monterreyn sopimuksen määräystä, jonka mukaan kestävään kehitykseen osoitettavien varojen määrää on lisättävä tasaisesti (5). Asiaa koskevassa julistuksessa kehotetaan parantamaan rahoitusvarojen siirrettävyyttä ja tehostamaan niiden käyttöä, jotta saadaan aikaan kansainvälisesti sovittujen kehitystavoitteiden vaatimat olosuhteet. Kyseiset tavoitteet koskevat köyhyyden poistamista, sosiaalisten olojen parantamista, elintason kohottamista ja ympäristönsuojelua, ja ne sisältyvät myös vuosituhatjulistukseen (6). Tavoitteet ovat ensimmäinen askel pyrittäessä varmistamaan, että 2000-luku on kehityksen vuosisata kaikille maailman ihmisille. |
| --- | --- |

7.8

Tarkasteltaessa kestävän kehityksen rahoittamista alueellisten yhdentymisohjelmien yhteydessä ETSK kannattaa kehitysrahoitusta koskevan Monterreyn sopimuksen määräystä, jonka mukaan kestävään kehitykseen osoitettavien varojen määrää on lisättävä tasaisesti (5). Asiaa koskevassa julistuksessa kehotetaan parantamaan rahoitusvarojen siirrettävyyttä ja tehostamaan niiden käyttöä, jotta saadaan aikaan kansainvälisesti sovittujen kehitystavoitteiden vaatimat olosuhteet. Kyseiset tavoitteet koskevat köyhyyden poistamista, sosiaalisten olojen parantamista, elintason kohottamista ja ympäristönsuojelua, ja ne sisältyvät myös vuosituhatjulistukseen (6). Tavoitteet ovat ensimmäinen askel pyrittäessä varmistamaan, että 2000-luku on kehityksen vuosisata kaikille maailman ihmisille.

8   Päätelmät

| 8.1 | Kuten johdanto-osassa mainitaan, kestävä kehitys on alueellista yhdentymistä laajempi eikä sitä täydentävä alueellisen yhdentymisen ulottuvuus, ja siihen tulee myös suhtautua tämän mukaisesti. Asia ei ole yksinkertainen, mutta sitä ei tule myöskään pitää mahdottomana. Euroopan unionin pyrkimykset edistää asiaa saattavat johtaa todellisiin tuloksiin. Kehitysyhteistyöohjelmillaan Euroopan unioni ei ainoastaan auta kehitysmaita ja vähiten kehittyneitä maita vaan myös välittää kulttuurisia, poliittisia ja sosiaalisia viestejä. Kyseisten viestien sisältö voidaan tiivistää kestävän kehityksen käsitteeseen ja ne voidaan toteuttaa muun muassa alueellisen yhdentymisen keinoin. |
| --- | --- |

8.1

Kuten johdanto-osassa mainitaan, kestävä kehitys on alueellista yhdentymistä laajempi eikä sitä täydentävä alueellisen yhdentymisen ulottuvuus, ja siihen tulee myös suhtautua tämän mukaisesti. Asia ei ole yksinkertainen, mutta sitä ei tule myöskään pitää mahdottomana. Euroopan unionin pyrkimykset edistää asiaa saattavat johtaa todellisiin tuloksiin. Kehitysyhteistyöohjelmillaan Euroopan unioni ei ainoastaan auta kehitysmaita ja vähiten kehittyneitä maita vaan myös välittää kulttuurisia, poliittisia ja sosiaalisia viestejä. Kyseisten viestien sisältö voidaan tiivistää kestävän kehityksen käsitteeseen ja ne voidaan toteuttaa muun muassa alueellisen yhdentymisen keinoin.

| 8.2 | Edistääkseen kyseisiä pyrkimyksiä Euroopan unionin tulee kiinnittää huomiota mm. kansainvälisen yhteistyön tehostamiseen. Erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien kanssa tehtävään yhteistyöhön on syytä kiinnittää huomiota. |
| --- | --- |

8.2

Edistääkseen kyseisiä pyrkimyksiä Euroopan unionin tulee kiinnittää huomiota mm. kansainvälisen yhteistyön tehostamiseen. Erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien kanssa tehtävään yhteistyöhön on syytä kiinnittää huomiota.

| 8.3 | Yhdistyneiden kansakuntien ja EU:n suhteet ovat kehittyneet vuosien kuluessa moninaisen yhteistyöverkon puitteissa. Suhteet ovat lujat ja ne kattavat lähes kaikki ulkosuhteita koskevat alat. Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja komission strategisena painopisteenä on kehittää edelleen suhteita Yhdistyneisiin kansakuntiin. |
| --- | --- |

8.3

Yhdistyneiden kansakuntien ja EU:n suhteet ovat kehittyneet vuosien kuluessa moninaisen yhteistyöverkon puitteissa. Suhteet ovat lujat ja ne kattavat lähes kaikki ulkosuhteita koskevat alat. Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja komission strategisena painopisteenä on kehittää edelleen suhteita Yhdistyneisiin kansakuntiin.

| 8.4 | Alueellinen yhdentyminen sekä kestävä kehitys tarjoavat ihanteelliset puitteet kyseisten suhteiden parantamiselle. Kun otetaan huomioon Yhdistyneiden kansakuntien strateginen suuntautuminen ja kokemukset kestävää kehitystä koskevista kysymyksistä sekä Euroopan unionin tietämys alueellisesta yhdentymisestä, ETSK kannattaa sellaisia yhteistyömuotoja näiden kahden organisaation välillä, joissa alueellista yhdentymistä ja kestävää kehitystä koskevia hankkeita rahoitetaan yhteisistä mekanismeista. |
| --- | --- |

8.4

Alueellinen yhdentyminen sekä kestävä kehitys tarjoavat ihanteelliset puitteet kyseisten suhteiden parantamiselle. Kun otetaan huomioon Yhdistyneiden kansakuntien strateginen suuntautuminen ja kokemukset kestävää kehitystä koskevista kysymyksistä sekä Euroopan unionin tietämys alueellisesta yhdentymisestä, ETSK kannattaa sellaisia yhteistyömuotoja näiden kahden organisaation välillä, joissa alueellista yhdentymistä ja kestävää kehitystä koskevia hankkeita rahoitetaan yhteisistä mekanismeista.

| 8.5 | Euroopan unionin halu osallistua tällaiseen yhteistyöhön on käynyt ilmi jo komission ja neuvoston marraskuussa 2000 antamasta Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevasta julistuksesta sekä komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Toimivan kumppanuuden luominen Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa kehitysyhteistyön ja humanitaaristen asioiden alalla”, KOM(2001) 231 lopullinen, 2.5.2001. |
| --- | --- |

8.5

Euroopan unionin halu osallistua tällaiseen yhteistyöhön on käynyt ilmi jo komission ja neuvoston marraskuussa 2000 antamasta Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevasta julistuksesta sekä komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Toimivan kumppanuuden luominen Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa kehitysyhteistyön ja humanitaaristen asioiden alalla”, KOM(2001) 231 lopullinen, 2.5.2001.

| 8.6 | Varsinkin kehitysmaissa ja vähiten kehittyneissä maissa tapahtuvaa alueellista yhdentymistä koskevissa EU:n yhteistyöohjelmissa on kiinnitettävä erityisen paljon huomiota kestävän kehityksen eri ulottuvuuksiin taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöä koskevan pilarin yhteydessä. ETSK:lla on erittäin hyvät mahdollisuudet edistää kyseisen tavoitteen saavuttamista, sillä kaikista EU:n toimielimistä juuri ETSK kykenee käsittelemään kyseisiä aiheita kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävien keskustelujen pohjalta. |
| --- | --- |

8.6

Varsinkin kehitysmaissa ja vähiten kehittyneissä maissa tapahtuvaa alueellista yhdentymistä koskevissa EU:n yhteistyöohjelmissa on kiinnitettävä erityisen paljon huomiota kestävän kehityksen eri ulottuvuuksiin taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöä koskevan pilarin yhteydessä. ETSK:lla on erittäin hyvät mahdollisuudet edistää kyseisen tavoitteen saavuttamista, sillä kaikista EU:n toimielimistä juuri ETSK kykenee käsittelemään kyseisiä aiheita kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävien keskustelujen pohjalta.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan unionin kestävän kehityksen strategian valmistelu”, EYVL C 221, 7.8.2001.

1

ETSK:n lausunto aiheesta ”Kestävän kehityksen Eurooppa paremman maailman luomiseksi”, EYVL C 48, 21.2.2002.

ETSK:n lausunto aiheesta ”Kestävän kehityksen strategia”, EYVL C 94, 18.4.2002.

ETSK:n lausunto aiheesta ”Lissabonin strategia ja kestävä kehitys”, EUVL C 95, 23.4.2003

(2)  Göteborgin huippukokous.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Kestävään kehitykseen tähtäävä maailmanlaajuinen yhteistyö”, KOM(2002) 82 lopullinen, 13.2.2002.

3

(4)  Direktiivi 2000/60/EY yhteisön vesipolitiikan puitteista.

4

(5)  United Nations, Report of the International Conference on financing for Development, Monterrey 18—22 March 2002, A/CONF.198/11.

5

(6)  United Nations Millennium Declaration, The Millennium Assembly of the United Nations, General Assembly A/55/L.2.

6

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/41

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla”

(KOM(2003) 657 lopullinen — 2003/0265 CNS)

(2004/C 241/13)

Talous- ja sosiaalikomitea päätti 31. maaliskuuta 2004 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti antaa oma-aloitteisen lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 5. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Clare Carroll.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 3. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 120 puolesta, 49 vastaan ja 15:n pidättyessä äänestämästä.

1   Ehdotuksen oikeusperusta, sisältö ja soveltamisala

| 1.1 | Komission ehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklan 1 kohtaan, jonka nojalla on jo annettu direktiivi työssä ja ammatissa uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumisesta (1) ja direktiivi rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi sekä työmarkkinoilla että tavaroiden ja palveluiden saatavuudessa ja tarjonnassa (2). |
| --- | --- |

1.1

Komission ehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklan 1 kohtaan, jonka nojalla on jo annettu direktiivi työssä ja ammatissa uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumisesta (1) ja direktiivi rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi sekä työmarkkinoilla että tavaroiden ja palveluiden saatavuudessa ja tarjonnassa (2).

| 1.2 | Käsillä olevassa ehdotetussa direktiivissä määritetään puitteet sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjumiseksi tavaroiden ja palveluiden saatavuuden ja tarjonnan alalla, ja sen tavoitteena on panna naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaate täytäntöön jäsenvaltioissa. Direktiivillä ei ole taannehtivaa vaikutusta. |
| --- | --- |

1.2

Käsillä olevassa ehdotetussa direktiivissä määritetään puitteet sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjumiseksi tavaroiden ja palveluiden saatavuuden ja tarjonnan alalla, ja sen tavoitteena on panna naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaate täytäntöön jäsenvaltioissa. Direktiivillä ei ole taannehtivaa vaikutusta.

| 1.2.1 | Sukupuoleen perustuva välitön ja välillinen syrjintä on kiellettyä, myös naisten epäsuotuisa kohtelu raskauden tai äitiyden vuoksi. Ehdotetussa direktiivissä määriteltyä häirintää ja sukupuolista häirintää on pidettävä sukupuoleen perustuvana syrjintänä, ja se on näin ollen kiellettyä. Henkilöön vaikuttavien päätösten perusteena ei saa olla se, vastustaako henkilö tällaista käytöstä vai alistuuko hän siihen. Myös yllyttämistä syrjintään on pidettävä tässä direktiivissä tarkoitettuna syrjintänä. |
| --- | --- |

1.2.1

Sukupuoleen perustuva välitön ja välillinen syrjintä on kiellettyä, myös naisten epäsuotuisa kohtelu raskauden tai äitiyden vuoksi. Ehdotetussa direktiivissä määriteltyä häirintää ja sukupuolista häirintää on pidettävä sukupuoleen perustuvana syrjintänä, ja se on näin ollen kiellettyä. Henkilöön vaikuttavien päätösten perusteena ei saa olla se, vastustaako henkilö tällaista käytöstä vai alistuuko hän siihen. Myös yllyttämistä syrjintään on pidettävä tässä direktiivissä tarkoitettuna syrjintänä.

| 1.3 | Ehdotuksen soveltamisala on laaja, vaikka siihen on tehty tiettyjä merkittäviä rajoituksia. Laajasti ottaen se kattaa yleisesti tarjottavien tavaroiden ja palveluiden, myös asuntojen, saatavuuden ja tarjonnan. Se kattaa sekä julkisen että yksityisen sektorin, myös julkishallinnon elimet. Direktiiviä ei sovelleta täysin yksityisiin liiketoimiin, kuten esimerkiksi loma-asunnon vuokraamiseen perheenjäsenelle tai huoneen vuokraamiseen yksityisessä talossa. |
| --- | --- |

1.3

Ehdotuksen soveltamisala on laaja, vaikka siihen on tehty tiettyjä merkittäviä rajoituksia. Laajasti ottaen se kattaa yleisesti tarjottavien tavaroiden ja palveluiden, myös asuntojen, saatavuuden ja tarjonnan. Se kattaa sekä julkisen että yksityisen sektorin, myös julkishallinnon elimet. Direktiiviä ei sovelleta täysin yksityisiin liiketoimiin, kuten esimerkiksi loma-asunnon vuokraamiseen perheenjäsenelle tai huoneen vuokraamiseen yksityisessä talossa.

| 1.3.1 | Komissio mainitsee seuraavat esimerkit yleisesti tarjottavista tavaroista ja palveluista:






  — | pääsy julkisiin tiloihin |
| --- | --- | --- |

1.3.1

Komissio mainitsee seuraavat esimerkit yleisesti tarjottavista tavaroista ja palveluista:

—

pääsy julkisiin tiloihin

| — | kaikki asumismuodot, myös vuokra-asunnot ja asuminen hotelleissa |
| --- | --- |

—

kaikki asumismuodot, myös vuokra-asunnot ja asuminen hotelleissa

| — | palvelut, kuten pankki-, vakuutus- ja muut rahoituspalvelut |
| --- | --- |

—

palvelut, kuten pankki-, vakuutus- ja muut rahoituspalvelut

| — | liikenne |
| --- | --- |

—

liikenne

| — | kaikkien ammattien tai ammattialojen tarjoamat palvelut (3). |
| --- | --- |

—

kaikkien ammattien tai ammattialojen tarjoamat palvelut (3).

| 1.3.2 | Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien palvelujen ala on laaja. Tärkeitä aloja ovat eläkkeet, henki- ja sairausvakuutukset, yleisvakuutukset sekä rahoituksen ja asuntojen saatavuus. |
| --- | --- |

1.3.2

Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien palvelujen ala on laaja. Tärkeitä aloja ovat eläkkeet, henki- ja sairausvakuutukset, yleisvakuutukset sekä rahoituksen ja asuntojen saatavuus.

| 1.3.3 | Vakuutuspalveluihin ja muihin rahoituspalveluihin liittyvien maksujen ja etuuksien laskennassa sukupuolen käyttäminen laskentatekijänä on kiellettyä direktiivin voimaantulopäivästä alkaen. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin lykätä tämän säännöksen täytäntöönpanoa enintään kuudella vuodella. Siinä tapauksessa niiden on välittömästi ilmoitettava siitä komissiolle ja koottava, julkaistava ja päivitettävä säännöllisesti kattavia taulukoita, jotka koskevat naisten ja miesten kuolevuutta ja elinajanodotetta. |
| --- | --- |

1.3.3

Vakuutuspalveluihin ja muihin rahoituspalveluihin liittyvien maksujen ja etuuksien laskennassa sukupuolen käyttäminen laskentatekijänä on kiellettyä direktiivin voimaantulopäivästä alkaen. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin lykätä tämän säännöksen täytäntöönpanoa enintään kuudella vuodella. Siinä tapauksessa niiden on välittömästi ilmoitettava siitä komissiolle ja koottava, julkaistava ja päivitettävä säännöllisesti kattavia taulukoita, jotka koskevat naisten ja miesten kuolevuutta ja elinajanodotetta.

| 1.4 | Tiettyjä poikkeuksia on tehty. Ehdotetussa direktiivissä ei kielletä sellaisiin tavaroihin tai palveluihin perustuvaa erottelua, joiden saatavuuden kannalta naiset ja miehet eivät ole vertailukelpoisessa tilanteessa, koska kyseiset tavarat tai palvelut on tarkoitettu yksinomaisesti tai ensisijaisesti vain toisen sukupuolen edustajille, tai jotka liittyvät ammattitaitoa vaativiin palveluihin, joita tarjotaan eri tavalla naisille ja miehille. Esimerkkejä ovat naisten tai miesten ajat uimahalleissa ja yksityiset kerhot. |
| --- | --- |

1.4

Tiettyjä poikkeuksia on tehty. Ehdotetussa direktiivissä ei kielletä sellaisiin tavaroihin tai palveluihin perustuvaa erottelua, joiden saatavuuden kannalta naiset ja miehet eivät ole vertailukelpoisessa tilanteessa, koska kyseiset tavarat tai palvelut on tarkoitettu yksinomaisesti tai ensisijaisesti vain toisen sukupuolen edustajille, tai jotka liittyvät ammattitaitoa vaativiin palveluihin, joita tarjotaan eri tavalla naisille ja miehille. Esimerkkejä ovat naisten tai miesten ajat uimahalleissa ja yksityiset kerhot.

| 1.5 | Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle on jätetty erityisesti koulutus sekä tiedotusvälineiden ja mainonnan sisältö, erityisesti mainonta ja televisiomainonta neuvoston direktiivin 89/552/ETY 1 artiklan b alakohdan määritelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5

Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle on jätetty erityisesti koulutus sekä tiedotusvälineiden ja mainonnan sisältö, erityisesti mainonta ja televisiomainonta neuvoston direktiivin 89/552/ETY 1 artiklan b alakohdan määritelmän mukaisesti.

| 1.6 | Positiiviset erityistoimet sallitaan direktiivissä. |
| --- | --- |

1.6

Positiiviset erityistoimet sallitaan direktiivissä.

| 1.7 | Direktiiviin sisältyy säännöksiä vähimmäisoikeuksista ja oikeuskeinoista, täytäntöönpanosta ja seurannasta; ne ovat samat kuin kohdassa 1.1 tarkoitetuissa direktiiveissä. |
| --- | --- |

1.7

Direktiiviin sisältyy säännöksiä vähimmäisoikeuksista ja oikeuskeinoista, täytäntöönpanosta ja seurannasta; ne ovat samat kuin kohdassa 1.1 tarkoitetuissa direktiiveissä.

2   Yleistä

| 2.1 | Komitea korostaa periaatetta, jonka mukaan sukupuolisyrjintä on kiellettävä, kun kyseessä on tavaroiden ja palvelujen saatavuus. |
| --- | --- |

2.1

Komitea korostaa periaatetta, jonka mukaan sukupuolisyrjintä on kiellettävä, kun kyseessä on tavaroiden ja palvelujen saatavuus.

| 2.2 | Komitea on tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa on käytetty samoja sanamuotoja ja määritelmiä kuin kahdessa aiemmassa direktiivissä, sekä todistustaakan jakoon tasa-arvoasioissa. |
| --- | --- |

2.2

Komitea on tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa on käytetty samoja sanamuotoja ja määritelmiä kuin kahdessa aiemmassa direktiivissä, sekä todistustaakan jakoon tasa-arvoasioissa.

| 2.2.1 | Komiteaa huolestuttaa, että ”palvelut” on määritelty vain direktiiviluonnoksen johdanto-osan 10 kappaleessa. Koska julkisten ja muiden yleisesti tarjottavien palvelujen ala on laaja (esimerkiksi valtioista riippumattomien organisaatioiden tarjoamat palvelut), monitulkintaisuuden välttämiseksi palvelujen käsite tulisi määritellä selvästi tekstissä. Komitea kannattaa laajaa määritelmää. |
| --- | --- |

2.2.1

Komiteaa huolestuttaa, että ”palvelut” on määritelty vain direktiiviluonnoksen johdanto-osan 10 kappaleessa. Koska julkisten ja muiden yleisesti tarjottavien palvelujen ala on laaja (esimerkiksi valtioista riippumattomien organisaatioiden tarjoamat palvelut), monitulkintaisuuden välttämiseksi palvelujen käsite tulisi määritellä selvästi tekstissä. Komitea kannattaa laajaa määritelmää.

| 2.3 | Koulutuksen jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolella on valitettavaa. On kuitenkin myönnettävä, että yhteisön toimivalta koulutuskysymyksissä saattaisi olla ongelmallinen. Koulutus on kuitenkin keskeinen tekijä naisten ja miesten välisessä tasa-arvossa, ja koulutuksesta johtuvista syistä pojat ja tytöt saattavat hakeutua perinteisille aloille työelämässä, mikä vaikuttaa heidän tulevaisuuteensa merkittävästi. Joissakin jäsenvaltioissa ollaan huolissaan valinnanmahdollisuuksien rajallisuudesta ja riittävän opinnonohjauksen puutteesta, sillä niillä on pysyviä ja merkittäviä vaikutuksia sekä asianomaisen henkilön elämään että sosiaalisen osallisuuden tavoitteiden saavuttamiseen ja EU:n kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

2.3

Koulutuksen jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolella on valitettavaa. On kuitenkin myönnettävä, että yhteisön toimivalta koulutuskysymyksissä saattaisi olla ongelmallinen. Koulutus on kuitenkin keskeinen tekijä naisten ja miesten välisessä tasa-arvossa, ja koulutuksesta johtuvista syistä pojat ja tytöt saattavat hakeutua perinteisille aloille työelämässä, mikä vaikuttaa heidän tulevaisuuteensa merkittävästi. Joissakin jäsenvaltioissa ollaan huolissaan valinnanmahdollisuuksien rajallisuudesta ja riittävän opinnonohjauksen puutteesta, sillä niillä on pysyviä ja merkittäviä vaikutuksia sekä asianomaisen henkilön elämään että sosiaalisen osallisuuden tavoitteiden saavuttamiseen ja EU:n kilpailukykyyn.

| 2.3.1 | Komissio on todennut, että vain yksityinen koulutus kuuluisi palvelujen piiriin, mikäli tätä alaa ei jätettäisi direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä olisi voinut johtaa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen erilaisiin noudattamiskäytäntöihin. |
| --- | --- |

2.3.1

Komissio on todennut, että vain yksityinen koulutus kuuluisi palvelujen piiriin, mikäli tätä alaa ei jätettäisi direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä olisi voinut johtaa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen erilaisiin noudattamiskäytäntöihin.

| 2.3.2 | Jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet toimiin koulutusasioissa Lissabonin toimintasuunnitelman perusteella. Sen vuoksi komitea kehottaa komissiota tekemään kaikkensa kannustaakseen jäsenvaltioita varmistamaan, että tytöillä ja pojilla on yhdenvertaiset koulutusmahdollisuudet. |
| --- | --- |

2.3.2

Jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet toimiin koulutusasioissa Lissabonin toimintasuunnitelman perusteella. Sen vuoksi komitea kehottaa komissiota tekemään kaikkensa kannustaakseen jäsenvaltioita varmistamaan, että tytöillä ja pojilla on yhdenvertaiset koulutusmahdollisuudet.

| 2.3.3 | Voimassa oleva tasa-arvodirektiivi kattaa pääsyn ammatilliseen koulutukseen, myös ammatilliseen korkeakoulutukseen. Tämä ei kuitenkaan riitä. Yliopistossa tai korkeakoulussa tarjottavaan korkeakouluopetukseen pääsyn edellytykset hankitaan peruskoulussa ja lukiossa. |
| --- | --- |

2.3.3

Voimassa oleva tasa-arvodirektiivi kattaa pääsyn ammatilliseen koulutukseen, myös ammatilliseen korkeakoulutukseen. Tämä ei kuitenkaan riitä. Yliopistossa tai korkeakoulussa tarjottavaan korkeakouluopetukseen pääsyn edellytykset hankitaan peruskoulussa ja lukiossa.

| 2.4 | Komitea toteaa, että ehdotus kattaa viestinnän ja mainonnan vain palveluntarjoajina. Se myöntää, että nykyinen ehdotus ei ole oikea väline viestinnän ja mainonnan sisältöön puuttumiseksi. Koska viestinnällä ja mainonnalla on kuitenkin voimakas vaikutus suuren yleisön asenteisiin ja mielipiteisiin, niitä ei voi jättää huomiotta EU:n pyrkimyksissä poistaa syrjintä työelämästä ja jokapäiväisestä elämästä. Asianmukaisten toimien ja sensuurin raja on kuitenkin ohut. Komission tulisi sen vuoksi jatkaa aihetta koskevia kuulemisia. Komitea osallistuu mielellään tähän prosessiin. |
| --- | --- |

2.4

Komitea toteaa, että ehdotus kattaa viestinnän ja mainonnan vain palveluntarjoajina. Se myöntää, että nykyinen ehdotus ei ole oikea väline viestinnän ja mainonnan sisältöön puuttumiseksi. Koska viestinnällä ja mainonnalla on kuitenkin voimakas vaikutus suuren yleisön asenteisiin ja mielipiteisiin, niitä ei voi jättää huomiotta EU:n pyrkimyksissä poistaa syrjintä työelämästä ja jokapäiväisestä elämästä. Asianmukaisten toimien ja sensuurin raja on kuitenkin ohut. Komission tulisi sen vuoksi jatkaa aihetta koskevia kuulemisia. Komitea osallistuu mielellään tähän prosessiin.

| 2.5 | Komitea on tyytyväinen siihen, että miehillä ja naisilla on yhtäläiset mahdollisuudet rahoitukseen, sillä se on erityisen tärkeää molemmille, ovatpa he sitten yrittäjiä tai asunnon rahoitusta etsiviä. |
| --- | --- |

2.5

Komitea on tyytyväinen siihen, että miehillä ja naisilla on yhtäläiset mahdollisuudet rahoitukseen, sillä se on erityisen tärkeää molemmille, ovatpa he sitten yrittäjiä tai asunnon rahoitusta etsiviä.

| 2.6 | Koska ehdotettu direktiivi ei koske koulutusta, tiedotusvälineitä eikä mainontaa, komitea katsoo, että ehdotuksen tärkein kysymys on sukupuolikohtaisiin kriteereihin perustuvan syrjinnän torjuminen vakuutuspalveluissa. Millekään ehdotuksen kattamalle alalle — etenkään vakuutuspalveluihin — ei saisi ottaa uusia syrjintäkriteerejä. |
| --- | --- |

2.6

Koska ehdotettu direktiivi ei koske koulutusta, tiedotusvälineitä eikä mainontaa, komitea katsoo, että ehdotuksen tärkein kysymys on sukupuolikohtaisiin kriteereihin perustuvan syrjinnän torjuminen vakuutuspalveluissa. Millekään ehdotuksen kattamalle alalle — etenkään vakuutuspalveluihin — ei saisi ottaa uusia syrjintäkriteerejä.

| 2.6.1 | Komiteasta on hyvin kyseenalaista todeta, että sukupuolikohtainen hinnoittelu — jota kuitenkin käytetään eräissä jäsenvaltioissa — johtaa vääjäämättä vakuutusten hintojen yleiseen nousuun ja että riskien nykyistä laajempi tasa-arvoistaminen sukupuolien välillä olisi hintoja korottava tekijä. Toteamus on harkitsematon ja ristiriidassa ehdotuksen tavoitteen kanssa; tavoitteena on antaa jäsenvaltioille mahdollisuus vakuutuspalvelujen toimittamisvapauden ja sijoittautumisvapauden puitteissa lykätä kuudella vuodella sukupuolen laskentaperusteena käyttämistä koskevaa kieltoa. |
| --- | --- |

2.6.1

Komiteasta on hyvin kyseenalaista todeta, että sukupuolikohtainen hinnoittelu — jota kuitenkin käytetään eräissä jäsenvaltioissa — johtaa vääjäämättä vakuutusten hintojen yleiseen nousuun ja että riskien nykyistä laajempi tasa-arvoistaminen sukupuolien välillä olisi hintoja korottava tekijä. Toteamus on harkitsematon ja ristiriidassa ehdotuksen tavoitteen kanssa; tavoitteena on antaa jäsenvaltioille mahdollisuus vakuutuspalvelujen toimittamisvapauden ja sijoittautumisvapauden puitteissa lykätä kuudella vuodella sukupuolen laskentaperusteena käyttämistä koskevaa kieltoa.

| 2.6.2 | Komitea esittää, että sosiaaliturvajärjestelmää täydentävien vakuutusten yleisen saatavuuden osalta luovuttaisiin suorasta ja epäsuorasta syrjinnästä. Tämä kehotus on erityisen kiireellinen siksi, että sosiaalisen suojelun toisen ja kolmannen pilarin (täydentävän ja yksityisen eläketurvan) kehittäminen on tällä hetkellä unionin sosiaalisen suojelun nopeimmin kehittyvä ulottuvuus. Tältä osin komitea viittaa ehdotuksiin, joita se on esittänyt lausunnossaan aiheesta ”Täydentävä sairausvakuutus” (4). |
| --- | --- |

2.6.2

Komitea esittää, että sosiaaliturvajärjestelmää täydentävien vakuutusten yleisen saatavuuden osalta luovuttaisiin suorasta ja epäsuorasta syrjinnästä. Tämä kehotus on erityisen kiireellinen siksi, että sosiaalisen suojelun toisen ja kolmannen pilarin (täydentävän ja yksityisen eläketurvan) kehittäminen on tällä hetkellä unionin sosiaalisen suojelun nopeimmin kehittyvä ulottuvuus. Tältä osin komitea viittaa ehdotuksiin, joita se on esittänyt lausunnossaan aiheesta ”Täydentävä sairausvakuutus” (4).

3   Erityistä

| 3.1 | Komitea kannattaa rahoituspalvelujen saatavuuden tasa-arvoistamista, sillä monet niistä ovat olennaisen tärkeitä jokapäiväisessä elämässä, sekä naisten ja miesten suorittamien maksujen ja etuuksien tasa-arvoistamista. Tosin direktiivi kattaa laajasti hyvinkin erilaisia rahoituspalveluja, esimerkiksi moottoriajoneuvon vakuutukset, sairaus- ja työkyvyttömyysvakuutukset sekä eläkkeet ja annuiteetit. Tämän vuoksi tilanne on monimutkainen ja vaikea ja erilainen kussakin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.1

Komitea kannattaa rahoituspalvelujen saatavuuden tasa-arvoistamista, sillä monet niistä ovat olennaisen tärkeitä jokapäiväisessä elämässä, sekä naisten ja miesten suorittamien maksujen ja etuuksien tasa-arvoistamista. Tosin direktiivi kattaa laajasti hyvinkin erilaisia rahoituspalveluja, esimerkiksi moottoriajoneuvon vakuutukset, sairaus- ja työkyvyttömyysvakuutukset sekä eläkkeet ja annuiteetit. Tämän vuoksi tilanne on monimutkainen ja vaikea ja erilainen kussakin jäsenvaltioissa.

| 3.1.1 | On kuitenkin huomattava, että näiden palvelujen etuuksien ja maksujen tasa-arvoistamisesta on sekä haittaa että hyötyä kuluttajalle, koska miehiin ja naisiin kohdistuvat vaikutukset ovat erilaisia kustakin rahoituspalvelusta riippuen. Moottoriajoneuvovakuutuksissa yksityishenkilö saa bonuksia vasta maksettuaan vakuutusmaksua useita vuosia. On täysin mahdollista, että kaikkien vakuutusmaksut voisivat nousta syntyvien epävarmuustekijöiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.1

On kuitenkin huomattava, että näiden palvelujen etuuksien ja maksujen tasa-arvoistamisesta on sekä haittaa että hyötyä kuluttajalle, koska miehiin ja naisiin kohdistuvat vaikutukset ovat erilaisia kustakin rahoituspalvelusta riippuen. Moottoriajoneuvovakuutuksissa yksityishenkilö saa bonuksia vasta maksettuaan vakuutusmaksua useita vuosia. On täysin mahdollista, että kaikkien vakuutusmaksut voisivat nousta syntyvien epävarmuustekijöiden kattamiseksi.

| 3.1.2 | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin hyväksyi asiassa Colorell antamassaan tuomiossa (5), että sukupuoleen perustuvia vakuutusmatemaattisia tekijöitä sai käyttää eläkemaksujen ja -etuuksien laskennassa. Se edellytti kuitenkin työntekijöiden maksamien maksujen ja heidän saamiensa etuuksien olevan yhtäläisiä. Työnantajan katsottiin voivan maksaa korkeampia maksuja. Tuomioistuin totesi epäsuorasti, että etuuksien tasa-arvoistaminen nostaa maksuja. Ammatillisissa eläkejärjestelmissä työnantaja maksoi korkeamman maksun. Yksityisissä eläkejärjestelmissä ja vakuutustarjonnassa ei ole työnantajia, jotka maksaisivat korkeampia maksuja; ne jäävät palvelujenkäyttäjien maksettaviksi. Tämä ei kuitenkaan koske vain eläkkeitä, kun miehet joutuvat maksamaan naisten pidemmästä eliniästä, vaan kaikkia vakuutuksia. Naiset saattavat joutua maksamaan esimerkiksi miesten suuremmasta onnettomuusriskistä. |
| --- | --- |

3.1.2

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin hyväksyi asiassa Colorell antamassaan tuomiossa (5), että sukupuoleen perustuvia vakuutusmatemaattisia tekijöitä sai käyttää eläkemaksujen ja -etuuksien laskennassa. Se edellytti kuitenkin työntekijöiden maksamien maksujen ja heidän saamiensa etuuksien olevan yhtäläisiä. Työnantajan katsottiin voivan maksaa korkeampia maksuja. Tuomioistuin totesi epäsuorasti, että etuuksien tasa-arvoistaminen nostaa maksuja. Ammatillisissa eläkejärjestelmissä työnantaja maksoi korkeamman maksun. Yksityisissä eläkejärjestelmissä ja vakuutustarjonnassa ei ole työnantajia, jotka maksaisivat korkeampia maksuja; ne jäävät palvelujenkäyttäjien maksettaviksi. Tämä ei kuitenkaan koske vain eläkkeitä, kun miehet joutuvat maksamaan naisten pidemmästä eliniästä, vaan kaikkia vakuutuksia. Naiset saattavat joutua maksamaan esimerkiksi miesten suuremmasta onnettomuusriskistä.

| 3.1.3 | Toteuttamassaan laajennetussa vaikutustenarvioinnissa komissio toteaa, että vakuutustentarjoajille aiheutuu erityiskuluja, jotka siirtyvät lopulta kuluttajille, mutta uskoo tilanteen korjautuvan sopeutumisajanjakson jälkeen. ETSK on samaa mieltä asiasta. |
| --- | --- |

3.1.3

Toteuttamassaan laajennetussa vaikutustenarvioinnissa komissio toteaa, että vakuutustentarjoajille aiheutuu erityiskuluja, jotka siirtyvät lopulta kuluttajille, mutta uskoo tilanteen korjautuvan sopeutumisajanjakson jälkeen. ETSK on samaa mieltä asiasta.

| 3.1.4 | Komitea viittaa myös tässä yhteydessä perustamissopimukseen kirjattuun miesten ja naisten tasa-arvon periaatteeseen. Mikäli lähtökohdaksi otetaan kyseinen periaate, on vakuutusalan tietyn siirtymäkauden kuluessa muutettava laskumallejaan siten, ettei sukupuolta enää käytetä esim. liikennevakuutusmaksujen laskuperusteena. Koska laskutapa ei luonnollisesti vaikuta onnettomuustiheyteen ja elinikään, tulisi kuluttajien maksamien vakuutusmaksujen kokonaissumman säilyä periaatteessa ennallaan. |
| --- | --- |

3.1.4

Komitea viittaa myös tässä yhteydessä perustamissopimukseen kirjattuun miesten ja naisten tasa-arvon periaatteeseen. Mikäli lähtökohdaksi otetaan kyseinen periaate, on vakuutusalan tietyn siirtymäkauden kuluessa muutettava laskumallejaan siten, ettei sukupuolta enää käytetä esim. liikennevakuutusmaksujen laskuperusteena. Koska laskutapa ei luonnollisesti vaikuta onnettomuustiheyteen ja elinikään, tulisi kuluttajien maksamien vakuutusmaksujen kokonaissumman säilyä periaatteessa ennallaan.

| 3.1.5 | Komitean näkemyksen mukaan tarvitaan esitettyä tarkempaa vakuutusalan ja eläkejärjestelmien arviointia (myös vaihtoehtoisten laskentatapojen vaikutusten riippumattomia simulaatioita), jotta voidaan arvioida ehdotusten pitkän aikavälin vaikutukset. Komitea katsoo, että direktiivin tullessa voimaan on tärkeää seurata tilannetta erityisesti vakuutusalalla. Ihmisten oikeuden elää ilman syrjintää on oltava direktiivin tärkein tavoite. |
| --- | --- |

3.1.5

Komitean näkemyksen mukaan tarvitaan esitettyä tarkempaa vakuutusalan ja eläkejärjestelmien arviointia (myös vaihtoehtoisten laskentatapojen vaikutusten riippumattomia simulaatioita), jotta voidaan arvioida ehdotusten pitkän aikavälin vaikutukset. Komitea katsoo, että direktiivin tullessa voimaan on tärkeää seurata tilannetta erityisesti vakuutusalalla. Ihmisten oikeuden elää ilman syrjintää on oltava direktiivin tärkein tavoite.

| 3.2 | Komitean näkemyksen mukaan asuntotarjonnassa direktiiviä ei tulisi soveltaa yksityisiin järjestelyihin eli perheenjäsenten välisiin vuokra- tai myyntisopimuksiin tai lahjoituksiin. |
| --- | --- |

3.2

Komitean näkemyksen mukaan asuntotarjonnassa direktiiviä ei tulisi soveltaa yksityisiin järjestelyihin eli perheenjäsenten välisiin vuokra- tai myyntisopimuksiin tai lahjoituksiin.

| 3.3 | Komitean mielestä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätettävät alat tulisi määritellä selvästi. Siten ei saa vaarantaa naisten ja miesten välistä tasa-arvoa. |
| --- | --- |

3.3

Komitean mielestä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätettävät alat tulisi määritellä selvästi. Siten ei saa vaarantaa naisten ja miesten välistä tasa-arvoa.

| 3.4 | Komitea on tyytyväinen 5 artiklaan, jossa sallitaan positiiviset erityistoimenpiteet. Tällä säännöksellä ei saa kuitenkaan vaarantaa julkisyhteisöjen eikä valtioista riippumattomien organisaatioiden tarjoamia välttämättömiä palveluja naisille ja miehille, kuten huono-osaisille tarkoitettuja miesten tai naisten asuntoloita ja turvakoteja perhe- tai muun väkivallan kohteeksi joutuneille naisille. |
| --- | --- |

3.4

Komitea on tyytyväinen 5 artiklaan, jossa sallitaan positiiviset erityistoimenpiteet. Tällä säännöksellä ei saa kuitenkaan vaarantaa julkisyhteisöjen eikä valtioista riippumattomien organisaatioiden tarjoamia välttämättömiä palveluja naisille ja miehille, kuten huono-osaisille tarkoitettuja miesten tai naisten asuntoloita ja turvakoteja perhe- tai muun väkivallan kohteeksi joutuneille naisille.

| 3.5 | Komitea on tyytyväinen säännökseen, joka koskee vuoropuhelua valtioista riippumattomien organisaatioiden kanssa. Tällä säännöksellä on kuitenkin taattava säännöllinen yhteydenpito järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

3.5

Komitea on tyytyväinen säännökseen, joka koskee vuoropuhelua valtioista riippumattomien organisaatioiden kanssa. Tällä säännöksellä on kuitenkin taattava säännöllinen yhteydenpito järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa.

| 3.6 | Kun direktiivi on hyväksytty, siitä tiedottaminen ja sen tunnetuksi tekeminen on olennaisen tärkeää, jotta kuluttajat ovat täysin tietoisia oikeuksistaan ja jotta tavaroiden ja palvelujen tarjoajat ymmärtävät direktiivistä johtuvat velvollisuutensa. |
| --- | --- |

3.6

Kun direktiivi on hyväksytty, siitä tiedottaminen ja sen tunnetuksi tekeminen on olennaisen tärkeää, jotta kuluttajat ovat täysin tietoisia oikeuksistaan ja jotta tavaroiden ja palvelujen tarjoajat ymmärtävät direktiivistä johtuvat velvollisuutensa.

Bryssel 3. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, 27.11.2000, jolla luodaan yleiset puitteet yhdenvertaiselle kohtelulle työssä ja ammatissa.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, 29.6.2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta.

2

(3)  KOM(2002) 657 lopullinen, perusteluosa

3

(4)  EYVL C 204, 18.7.2000, s. 51. Esittelijä: Jean-Michel Bloch-Lainé.

4

(5)  Coloroll Pension Trustees Ltd vastaan Russell ym., asia C-200/91, 28.9.1994.

5

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/44

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kestävän kehityksen teknologioiden edistäminen: Ympäristöteknologioita koskeva Euroopan unionin toimintasuunnitelma”

(KOM(2004) 38 lopullinen)

(2004/C 241/14)

Komissio päätti 28. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Stéphane Buffetaut.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 177 puolesta, 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Käsillä oleva tiedonanto jatkaa komission laatimien muiden kuin säädöstekstien perinnettä sikäli, että siinä sekä tehdään selkoa kyseisen alan toimista että tarkastellaan tulevia poliittisia näkymiä. Niinpä se muodostaa tietynlaiset yleispuitteet ympäristöteknologioita koskeville komission pohdinnoille. |
| --- | --- |

1.1

Käsillä oleva tiedonanto jatkaa komission laatimien muiden kuin säädöstekstien perinnettä sikäli, että siinä sekä tehdään selkoa kyseisen alan toimista että tarkastellaan tulevia poliittisia näkymiä. Niinpä se muodostaa tietynlaiset yleispuitteet ympäristöteknologioita koskeville komission pohdinnoille.

| 1.2 | Heti aluksi siinä kytketään nämä pohdinnat EU:n kestävän kehityksen strategiaan ja Lissabonin strategiaan ja toistetaan jo tutuksi tullut iskulause, jonka mukaan EU:sta on tarkoitus tulla ”maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”. |
| --- | --- |

1.2

Heti aluksi siinä kytketään nämä pohdinnat EU:n kestävän kehityksen strategiaan ja Lissabonin strategiaan ja toistetaan jo tutuksi tullut iskulause, jonka mukaan EU:sta on tarkoitus tulla ”maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”.

| 1.3 | Mutta tämän kaavamaisen, jo rituaaliksi käyneen muistutuksen jälkeen nousee esiin konkreettinen kysymys ympäristöteknologioita koskevan toimintasuunnitelman (Environmental Technologies Action Plan, ETAP) tavoitteista.
  Komissio luettelee kolme tavoitetta. Tavoitteena on






  — | poistaa jäljellä olevat esteet, jotta ympäristöteknologian kaikki mahdollisuudet voidaan hyödyntää. |
| --- | --- | --- |

1.3

Mutta tämän kaavamaisen, jo rituaaliksi käyneen muistutuksen jälkeen nousee esiin konkreettinen kysymys ympäristöteknologioita koskevan toimintasuunnitelman (Environmental Technologies Action Plan, ETAP) tavoitteista.

Komissio luettelee kolme tavoitetta. Tavoitteena on

—

poistaa jäljellä olevat esteet, jotta ympäristöteknologian kaikki mahdollisuudet voidaan hyödyntää.

| — | varmistaa, että EU toimii edelläkävijänä ympäristöteknologian kehittämisessä ja soveltamisessa. |
| --- | --- |

—

varmistaa, että EU toimii edelläkävijänä ympäristöteknologian kehittämisessä ja soveltamisessa.

| — | saada kaikki sidosryhmät tukemaan näitä tavoitteita. |
| --- | --- |

—

saada kaikki sidosryhmät tukemaan näitä tavoitteita.

| 1.4 | Komissio arvioi, että toimintasuunnitelman käynnistäminen on poliittiselta ajoitukseltaan oikea. Vastattavaksi jäävät kuitenkin kysymykset menettelytavoista ja reaalisista toiminnoista. Vastaukset näihin kysymyksiin toimivat komission tekstin runkona. |
| --- | --- |

1.4

Komissio arvioi, että toimintasuunnitelman käynnistäminen on poliittiselta ajoitukseltaan oikea. Vastattavaksi jäävät kuitenkin kysymykset menettelytavoista ja reaalisista toiminnoista. Vastaukset näihin kysymyksiin toimivat komission tekstin runkona.

2   Toimintasuunnitelman pääsisältö

2.1   Toimintasuunnitelman laatiminen

| 2.1.1 | Aluksi komissio esittää tiettyjä toteamuksia, jotka ovat ohjanneet toimintasuunnitelman laadintaa:






  — | On olemassa mahdollisuuksia ympäristöteknologian edistämiseen. |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Aluksi komissio esittää tiettyjä toteamuksia, jotka ovat ohjanneet toimintasuunnitelman laadintaa:

—

On olemassa mahdollisuuksia ympäristöteknologian edistämiseen.

| — | Niitä käytetään kuitenkin liian vähän. |
| --- | --- |

—

Niitä käytetään kuitenkin liian vähän.

| — | Ympäristöteknologian käyttöönoton ja kehittämisen kohdennettu ja tehokas tukeminen on merkittävä asia. |
| --- | --- |

—

Ympäristöteknologian käyttöönoton ja kehittämisen kohdennettu ja tehokas tukeminen on merkittävä asia.

| — | Tulevan markkinakehityksen epävarmuuksien vähentäminen pitkällä tähtäimellä auttaa lisäämään investointeja ympäristötekniikoihin. |
| --- | --- |

—

Tulevan markkinakehityksen epävarmuuksien vähentäminen pitkällä tähtäimellä auttaa lisäämään investointeja ympäristötekniikoihin.

| — | On tarpeen koordinoida ja edistää hyvien käytänteiden vaihtoa. |
| --- | --- |

—

On tarpeen koordinoida ja edistää hyvien käytänteiden vaihtoa.

| — | On tärkeää pyrkiä luomaan sellainen toimintaympäristö, joka rohkaisee ympäristötekniikoiden kehittäjiä, ostajia ja käyttäjiä. |
| --- | --- |

—

On tärkeää pyrkiä luomaan sellainen toimintaympäristö, joka rohkaisee ympäristötekniikoiden kehittäjiä, ostajia ja käyttäjiä.

| — | Ympäristötekniikoiden kehittäminen ja käyttöönotto ovat luonteeltaan keskipitkän ja pitkän aikavälin toimintaa. |
| --- | --- |

—

Ympäristötekniikoiden kehittäminen ja käyttöönotto ovat luonteeltaan keskipitkän ja pitkän aikavälin toimintaa.

2.2   Toimet

Komission ehdottamat toimet kuuluvat kolmeen päälohkoon:

| — | tekniikoiden saaminen tutkimusvaiheesta markkinoille |
| --- | --- |

—

tekniikoiden saaminen tutkimusvaiheesta markkinoille

| — | markkinaolosuhteiden parantaminen |
| --- | --- |

—

markkinaolosuhteiden parantaminen

| — | maailmanlaajuinen vaikuttaminen. |
| --- | --- |

—

maailmanlaajuinen vaikuttaminen.

2.2.1   Tutkimuksesta markkinoille

| 2.2.1.1 | Komissio toteaa, että tutkimusta on kohdennettava ja kehitettävä turvaamalla rahoitus eritoten Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin varoin, jotta päästään kaupallisiin sovelluksiin. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Komissio toteaa, että tutkimusta on kohdennettava ja kehitettävä turvaamalla rahoitus eritoten Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin varoin, jotta päästään kaupallisiin sovelluksiin.

| 2.2.1.2 | Komissio aikoo perustaa ”teknologia-alustoja” (technology platforms) lupaaville ympäristöteknologioille. ”Teknologia-alustojen” avulla on tarkoitus tehostaa tutkimustoimintaa, hankkia varoja, kehittää yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksia ja parantaa mahdollisuuksia kehitysmaihin suuntautuvaan teknologiansiirtoon. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Komissio aikoo perustaa ”teknologia-alustoja” (technology platforms) lupaaville ympäristöteknologioille. ”Teknologia-alustojen” avulla on tarkoitus tehostaa tutkimustoimintaa, hankkia varoja, kehittää yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksia ja parantaa mahdollisuuksia kehitysmaihin suuntautuvaan teknologiansiirtoon.

| 2.2.1.3 | Komissio pyrkii lisäksi parantamaan ympäristötekniikoihin liittyvää testausta ja standardointia. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Komissio pyrkii lisäksi parantamaan ympäristötekniikoihin liittyvää testausta ja standardointia.

2.2.2   Markkinaolosuhteiden parantaminen

| 2.2.2.1 | Komissio tekee selkoa markkinaolojen parantamisen edellytyksistä, joita ovat investointien lisääminen, talouden esteiden poistaminen, julkiset hankinnat sekä kansalaisyhteiskunnan aktivointi. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Komissio tekee selkoa markkinaolojen parantamisen edellytyksistä, joita ovat investointien lisääminen, talouden esteiden poistaminen, julkiset hankinnat sekä kansalaisyhteiskunnan aktivointi.

2.2.3   Maailmanlaajuinen vaikuttaminen

| 2.2.3.1 | Euroopan unionin pyrkimykset ympäristöteknologian alalla eivät rajoitu vanhalle mantereelle. Komissio arvioi, että unionin on toimittava tarmokkaasti edistääkseen kestävää kehitystä maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Euroopan unionin pyrkimykset ympäristöteknologian alalla eivät rajoitu vanhalle mantereelle. Komissio arvioi, että unionin on toimittava tarmokkaasti edistääkseen kestävää kehitystä maailmanlaajuisesti.

| 2.2.3.2 | Komission aikomuksena on solmia kumppanuuksia kehitysmaiden kanssa ja panostaa voimakkaasti ympäristöteknologiaan liittyviin, Johannesburgin huippukokouksen yhteydessä sovittuihin aloitteisiin. |
| --- | --- |

2.2.3.2

Komission aikomuksena on solmia kumppanuuksia kehitysmaiden kanssa ja panostaa voimakkaasti ympäristöteknologiaan liittyviin, Johannesburgin huippukokouksen yhteydessä sovittuihin aloitteisiin.

3   Koordinointi ja seuranta

| 3.1 | Laaditun toimintasuunnitelman toteutumista on seurattava. Komissio on kaavaillut erityyppisiä välineitä tähän tarkoitukseen. Niihin kuuluvat joka toinen vuosi laadittava kertomus, ympäristöteknologioita käsittelevä eurooppalainen paneeli ja parhaita käytänteitä koskevien tietojen vaihto. |
| --- | --- |

3.1

Laaditun toimintasuunnitelman toteutumista on seurattava. Komissio on kaavaillut erityyppisiä välineitä tähän tarkoitukseen. Niihin kuuluvat joka toinen vuosi laadittava kertomus, ympäristöteknologioita käsittelevä eurooppalainen paneeli ja parhaita käytänteitä koskevien tietojen vaihto.

4   Yleishuomioita

| 4.1 | Komitean huomioissa on otettu lukuun myös neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” esittämät kommentit ja ehdotukset (esittelijänä Ulla Sirkeinen, apulaisesittelijänä Wolfgang Reichel). |
| --- | --- |

4.1

Komitean huomioissa on otettu lukuun myös neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” esittämät kommentit ja ehdotukset (esittelijänä Ulla Sirkeinen, apulaisesittelijänä Wolfgang Reichel).

| 4.2 | Ympäristöteknologian ala on pakostakin hyvin laaja. Kyseeseen voi tulla mm. luonnonvarojen hyödyntäminen kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti, ympäristön säästäminen, vaihtoehtoisten energialähteiden kehittäminen ja paneutuminen yhdennettyyn tuotepolitiikkaan. ETSK on jo toisaalla korostanut (1), että ympäristöteknologian määritelmään tulee kuulua muutakin kuin ”varsinaisia” tekniikoita. Ympäristöteknologian kehittämistä ovat myös sellaiset toimet kuin tuotantomenetelmien ja palveluntoimitustapojen jatkuva parantaminen kielteisten ympäristövaikutusten supistamiseksi, tutkimustoiminta sekä innovatiivinen osaaminen ja kehittämistoiminta perinteisen teknologian parantamiseksi ja ympäristöulottuvuuden liittämiseksi siihen. Näitä toimia on kannustettava. Tietyn ympäristötekniikan tehoa on syytä arvioida sen tuottamien myönteisten ympäristövaikutusten perusteella eikä määrittämällä jotkin tekniikat ympäristön kannalta ”edullisiksi” edeltä käsin. |
| --- | --- |

4.2

Ympäristöteknologian ala on pakostakin hyvin laaja. Kyseeseen voi tulla mm. luonnonvarojen hyödyntäminen kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti, ympäristön säästäminen, vaihtoehtoisten energialähteiden kehittäminen ja paneutuminen yhdennettyyn tuotepolitiikkaan. ETSK on jo toisaalla korostanut (1), että ympäristöteknologian määritelmään tulee kuulua muutakin kuin ”varsinaisia” tekniikoita. Ympäristöteknologian kehittämistä ovat myös sellaiset toimet kuin tuotantomenetelmien ja palveluntoimitustapojen jatkuva parantaminen kielteisten ympäristövaikutusten supistamiseksi, tutkimustoiminta sekä innovatiivinen osaaminen ja kehittämistoiminta perinteisen teknologian parantamiseksi ja ympäristöulottuvuuden liittämiseksi siihen. Näitä toimia on kannustettava. Tietyn ympäristötekniikan tehoa on syytä arvioida sen tuottamien myönteisten ympäristövaikutusten perusteella eikä määrittämällä jotkin tekniikat ympäristön kannalta ”edullisiksi” edeltä käsin.

| 4.3 | Hyvin laaja-alaisten toimintasuunnitelmien riskinä on hajaantuminen ja niin ollen voimavarojen oheneminen. Jotta kyseinen toimintamalli tuottaisi tulosta, yksi päähaasteista on kyky määrittää prioriteetit ja asettaa toimet tärkeysjärjestykseen sekä punnita siinä yhteydessä paitsi ympäristötekniikoiden tehokkuutta myös niiden taloudellista hyväksyttävyyttä. Tällainen ajattelu puuttuu komission asiakirjasta lähes kokonaan. Sillä on kuitenkin suuri merkitys käytännössä, kun samalla muistetaan, että kestävän kehityksen käsitteen kolme pilaria ovat talouden kehitys, ympäristön ja luonnonvarojen suojeleminen ja ihmisten sosiaalinen hyvinvointi. |
| --- | --- |

4.3

Hyvin laaja-alaisten toimintasuunnitelmien riskinä on hajaantuminen ja niin ollen voimavarojen oheneminen. Jotta kyseinen toimintamalli tuottaisi tulosta, yksi päähaasteista on kyky määrittää prioriteetit ja asettaa toimet tärkeysjärjestykseen sekä punnita siinä yhteydessä paitsi ympäristötekniikoiden tehokkuutta myös niiden taloudellista hyväksyttävyyttä. Tällainen ajattelu puuttuu komission asiakirjasta lähes kokonaan. Sillä on kuitenkin suuri merkitys käytännössä, kun samalla muistetaan, että kestävän kehityksen käsitteen kolme pilaria ovat talouden kehitys, ympäristön ja luonnonvarojen suojeleminen ja ihmisten sosiaalinen hyvinvointi.

| 4.4 | Ympäristöteknologioita käytetään aina silloin, kun niiden soveltaminen joko hyödyttää suoraan niiden käyttäjää tai jos oikeudellinen perusta sitä edellyttää. Koska vapaat markkinat eivät yksin täytä kaikkia yhteiskunnallisesti hyväksyttyjä eettisiä sekä sosiaali- ja ympäristöpoliittisia tavoitteita, lainlaatijoiden velvoitteena on aina ollut asianmukaisen sääntely-ympäristön luominen. Oikeudelliset säännökset lisäävät tosiaan osittain liiketaloudellisia kustannuksia, jotka kuitenkin saattavat olla järkeviä kansantalouden kannalta. Sääntely-ympäristön määrittelyssä lainlaatijoiden tulisi ottaa huomioon talouden ja tieteen korkea innovaatiokyky ja siis määritellä tavoitteet, mutta ei tavoitteiden saavuttamiseen käytettäviä teknologioita tai toimia. Kasvava tietoisuus siitä, että sosiaali- ja ympäristöpoliittisten lisäkriteereiden noudattaminen lisää markkinointimahdollisuuksia, on tärkeä toimintasuunnitelman toteutumista ja EU:n taloudellisen kilpailukyvyn vahvistamista edistävä tekijä. |
| --- | --- |

4.4

Ympäristöteknologioita käytetään aina silloin, kun niiden soveltaminen joko hyödyttää suoraan niiden käyttäjää tai jos oikeudellinen perusta sitä edellyttää. Koska vapaat markkinat eivät yksin täytä kaikkia yhteiskunnallisesti hyväksyttyjä eettisiä sekä sosiaali- ja ympäristöpoliittisia tavoitteita, lainlaatijoiden velvoitteena on aina ollut asianmukaisen sääntely-ympäristön luominen. Oikeudelliset säännökset lisäävät tosiaan osittain liiketaloudellisia kustannuksia, jotka kuitenkin saattavat olla järkeviä kansantalouden kannalta. Sääntely-ympäristön määrittelyssä lainlaatijoiden tulisi ottaa huomioon talouden ja tieteen korkea innovaatiokyky ja siis määritellä tavoitteet, mutta ei tavoitteiden saavuttamiseen käytettäviä teknologioita tai toimia. Kasvava tietoisuus siitä, että sosiaali- ja ympäristöpoliittisten lisäkriteereiden noudattaminen lisää markkinointimahdollisuuksia, on tärkeä toimintasuunnitelman toteutumista ja EU:n taloudellisen kilpailukyvyn vahvistamista edistävä tekijä.

| 4.5 | Markkinoillepääsy ja markkinaolosuhteet muodostavat toisen tekijän, joka ratkaisee ympäristöteknologioiden edistämiseen tähtäävän toimintasuunnitelman onnistumisen. On turha toivoa ympäristötekniikoiden kehittyvän toden teolla, jos niiltä puuttuvat vankat ja kilpailun sävyttämät markkinat. Usein tehokkaita ympäristöteknologioita ei vielä pystytä tuottamaan niin edullisesti kuin muita, vähemmän ympäristöystävällisiä teknologioita, koska ympäristökustannuksia ei ole sisällytetty hintoihin, ja myös sen vuoksi, ettei ensinnä mainittuihin kohdistu sellaista kehitystoimintaa eikä niitä yleistetä siten, että syntyisi kustannusten alentamiseen riittäviä mittakaavaetuja. Todellinen haaste onkin määrittää menetelmät ympäristöpoliittisesti tavoiteltujen ja hyvien käytänteiden soveltamiseen ja/tai asianmukaisen ympäristöteknologian kehittämiseen rohkaisemiseksi (luotot, subventiot, verokannustimet), jotta saataisiin pontta markkinoille pyrkimiseen ja helpotettaisiin markkinoille pääsyä samoin kuin markkinoiden luomista. ETSK korostaa, että eri kannustinmuotojen yhdenmukaisesta ja tarkoituksenmukaisesta käytöstä saadaan takeet vain, jos ne luokitellaan tai asetetaan tärkeysjärjestykseen: käynnistysvaiheen pääomariskit, kehitysvaiheessa tarvittavat ”klassisemmat” luotot, markkinoiden vakauttamiseen tarkoitetut verokannustimet ja mahdollisesti verotustason määrittäminen sen mukaan, miten ympäristökustannukset sisällytetään ympäristön kannalta epäedullisten tekniikoiden hinnoitteluun. |
| --- | --- |

4.5

Markkinoillepääsy ja markkinaolosuhteet muodostavat toisen tekijän, joka ratkaisee ympäristöteknologioiden edistämiseen tähtäävän toimintasuunnitelman onnistumisen. On turha toivoa ympäristötekniikoiden kehittyvän toden teolla, jos niiltä puuttuvat vankat ja kilpailun sävyttämät markkinat. Usein tehokkaita ympäristöteknologioita ei vielä pystytä tuottamaan niin edullisesti kuin muita, vähemmän ympäristöystävällisiä teknologioita, koska ympäristökustannuksia ei ole sisällytetty hintoihin, ja myös sen vuoksi, ettei ensinnä mainittuihin kohdistu sellaista kehitystoimintaa eikä niitä yleistetä siten, että syntyisi kustannusten alentamiseen riittäviä mittakaavaetuja. Todellinen haaste onkin määrittää menetelmät ympäristöpoliittisesti tavoiteltujen ja hyvien käytänteiden soveltamiseen ja/tai asianmukaisen ympäristöteknologian kehittämiseen rohkaisemiseksi (luotot, subventiot, verokannustimet), jotta saataisiin pontta markkinoille pyrkimiseen ja helpotettaisiin markkinoille pääsyä samoin kuin markkinoiden luomista. ETSK korostaa, että eri kannustinmuotojen yhdenmukaisesta ja tarkoituksenmukaisesta käytöstä saadaan takeet vain, jos ne luokitellaan tai asetetaan tärkeysjärjestykseen: käynnistysvaiheen pääomariskit, kehitysvaiheessa tarvittavat ”klassisemmat” luotot, markkinoiden vakauttamiseen tarkoitetut verokannustimet ja mahdollisesti verotustason määrittäminen sen mukaan, miten ympäristökustannukset sisällytetään ympäristön kannalta epäedullisten tekniikoiden hinnoitteluun.

| 4.6 | Kannustavat tai toisaalle ohjaavat toimet, lait ja muut säädökset ovat tarpeen, mutta niissä ei pidä vähätellä talouden ja yhteiskunnan tosiasioita. Ne eivät myöskään saa olla omiaan vääristämään kilpailua epäoikeudenmukaisella tavalla. Ympäristöteknologian ei tule olla saavuttamatonta ylellisyyttä, mutta kilpailua ei tule vääristää hyväksymällä tuotteita ja palveluita sellaisilta talousalueilta, jotka eivät ole sitoutuneet vastaavien sääntöjen noudattamiseen. Komission tekstistä tämä perusseikka käy hyvin esille. Koko tiedonanto ja mahdollisuus kansalaisyhteiskunnan ja julkisen mielipiteen saamiseen ympäristöteknologian tueksi menevät hukkaan, jos realiteetteja ja taloudellista toteutettavuutta ei oteta huomioon. Julkisen mielipiteen tuen hankkimiseksi on tärkeää muistaa mm. se seikka, että kansalaiset, kuluttajat, ovat samalla työelämässä mukana olevia miehiä ja naisia. Niinpä jos katsotaan, että vanhat tekniikat tulisi hylätä kestävän kehityksen vaatimuksiin liittyvistä syistä, on syytä ennakoida yhteiskunnallisen muutoksen tarpeita ja kustannuksia. |
| --- | --- |

4.6

Kannustavat tai toisaalle ohjaavat toimet, lait ja muut säädökset ovat tarpeen, mutta niissä ei pidä vähätellä talouden ja yhteiskunnan tosiasioita. Ne eivät myöskään saa olla omiaan vääristämään kilpailua epäoikeudenmukaisella tavalla. Ympäristöteknologian ei tule olla saavuttamatonta ylellisyyttä, mutta kilpailua ei tule vääristää hyväksymällä tuotteita ja palveluita sellaisilta talousalueilta, jotka eivät ole sitoutuneet vastaavien sääntöjen noudattamiseen. Komission tekstistä tämä perusseikka käy hyvin esille. Koko tiedonanto ja mahdollisuus kansalaisyhteiskunnan ja julkisen mielipiteen saamiseen ympäristöteknologian tueksi menevät hukkaan, jos realiteetteja ja taloudellista toteutettavuutta ei oteta huomioon. Julkisen mielipiteen tuen hankkimiseksi on tärkeää muistaa mm. se seikka, että kansalaiset, kuluttajat, ovat samalla työelämässä mukana olevia miehiä ja naisia. Niinpä jos katsotaan, että vanhat tekniikat tulisi hylätä kestävän kehityksen vaatimuksiin liittyvistä syistä, on syytä ennakoida yhteiskunnallisen muutoksen tarpeita ja kustannuksia.

| 4.7 | On lisäksi paikallaan korostaa, että on tarpeen pitää huolta siitä, että Euroopan unionin toteuttamat toimintalinjat muodostavat keskenään yhdenmukaisen kokonaisuuden. Tällä tavoin voidaan välttää niiden joutuminen ristiriitaan toistensa kanssa. Olisi esimerkiksi turhaa työtä määrittää kestävään kehitykseen tähtäävä politiikka, jos se uhkaisi joutua ristiriitaan sen politiikan kanssa, jota unioni harjoittaa Maailman kauppajärjestön puitteissa tai markkinoiden vapauttamisen yhteydessä. Asiasta on keskusteltava vakavasti Maailman kauppajärjestön piirissä, ja on rakennettava päättäväinen puolustus sellaisten minkä tahansa alkuperän omaavien tuotteiden ja palveluiden hyväksymistä vastaan, joiden tuotannossa käytettyjen teknologioiden ja prosessien ympäristövaikutuksia ei ole rajattu minimiin. |
| --- | --- |

4.7

On lisäksi paikallaan korostaa, että on tarpeen pitää huolta siitä, että Euroopan unionin toteuttamat toimintalinjat muodostavat keskenään yhdenmukaisen kokonaisuuden. Tällä tavoin voidaan välttää niiden joutuminen ristiriitaan toistensa kanssa. Olisi esimerkiksi turhaa työtä määrittää kestävään kehitykseen tähtäävä politiikka, jos se uhkaisi joutua ristiriitaan sen politiikan kanssa, jota unioni harjoittaa Maailman kauppajärjestön puitteissa tai markkinoiden vapauttamisen yhteydessä. Asiasta on keskusteltava vakavasti Maailman kauppajärjestön piirissä, ja on rakennettava päättäväinen puolustus sellaisten minkä tahansa alkuperän omaavien tuotteiden ja palveluiden hyväksymistä vastaan, joiden tuotannossa käytettyjen teknologioiden ja prosessien ympäristövaikutuksia ei ole rajattu minimiin.

5   Erityishuomioita

5.1   Johdanto

| 5.1.1 | ETSK yhtyy toimintasuunnitelman tavoitteisiin, joista se pitää erityisen tärkeänä pyrkimystä hyödyntää ympäristöteknologian koko potentiaalia ympäristön tilan kohentamiseksi kehittäen samalla kilpailukykyä ja talouskasvua. Komitea on jo painottanut näitä seikkoja aiemmassa lausunnossaan (ks. alaviite 1). |
| --- | --- |

5.1.1

ETSK yhtyy toimintasuunnitelman tavoitteisiin, joista se pitää erityisen tärkeänä pyrkimystä hyödyntää ympäristöteknologian koko potentiaalia ympäristön tilan kohentamiseksi kehittäen samalla kilpailukykyä ja talouskasvua. Komitea on jo painottanut näitä seikkoja aiemmassa lausunnossaan (ks. alaviite 1).

5.2   Ympäristöteknologian käyttöön tähtäävät kannustimet

| 5.2.1 | Komitea korostaa ympäristöteknologian kehittämiseen tarkoitettujen kannustimien merkitystä mutta painottaa, että ne eivät saa johtaa sellaisten tekniikoiden keinotekoiseen tukemiseen, joiden mahdollisuudet lyödä itsensä joskus läpi ovat olemattomat. Markkinoita on nimenomaan ohjattava verotuksesta, tuista, lisensseistä ja sääntelystä koostuvien kohdennettujen välineiden avulla siten, että erilaisten vaihtoehtoisten tekniikoiden ulkoiset kustannukset otetaan huomioon. Komitea korostaa myös, että tietyt ympäristötekniikat kelpaavat pelkästään täydentämään perinteisiä tekniikoita. |
| --- | --- |

5.2.1

Komitea korostaa ympäristöteknologian kehittämiseen tarkoitettujen kannustimien merkitystä mutta painottaa, että ne eivät saa johtaa sellaisten tekniikoiden keinotekoiseen tukemiseen, joiden mahdollisuudet lyödä itsensä joskus läpi ovat olemattomat. Markkinoita on nimenomaan ohjattava verotuksesta, tuista, lisensseistä ja sääntelystä koostuvien kohdennettujen välineiden avulla siten, että erilaisten vaihtoehtoisten tekniikoiden ulkoiset kustannukset otetaan huomioon. Komitea korostaa myös, että tietyt ympäristötekniikat kelpaavat pelkästään täydentämään perinteisiä tekniikoita.

| 5.2.2 | Tarmoa on kohdistettava myös viimeksi mainittujen tekniikoiden parantamiseen, jotta ne täyttävät kestävän kehityksen vaatimukset entistä paremmin. Käytännössä on jo tapahtunut niin, että teollisuuslaitteistojen modernisointi ja mukauttaminen sekä tuotantotekniikoiden ja -tapojen ja palveluntoimitustapojen edistyminen ovat johtaneet tiettyjen ympäristötekniikoiden käyttöönottoon. Myös tämä on yksi ympäristöteknologian kehittämismuodoista, ja se saattaa jäädä huomiotta, vaikka onkin aito ilmiö. |
| --- | --- |

5.2.2

Tarmoa on kohdistettava myös viimeksi mainittujen tekniikoiden parantamiseen, jotta ne täyttävät kestävän kehityksen vaatimukset entistä paremmin. Käytännössä on jo tapahtunut niin, että teollisuuslaitteistojen modernisointi ja mukauttaminen sekä tuotantotekniikoiden ja -tapojen ja palveluntoimitustapojen edistyminen ovat johtaneet tiettyjen ympäristötekniikoiden käyttöönottoon. Myös tämä on yksi ympäristöteknologian kehittämismuodoista, ja se saattaa jäädä huomiotta, vaikka onkin aito ilmiö.

5.3   Tutkimuksesta markkinoille

| 5.3.1 | Yksi päähaasteista on käytännön sovellusten kehittäminen ympäristöteknologiaa koskevan tutkimuksen puitteissa. Tutkimusrahoitusta onkin syytä suunnata myös soveltavaan tutkimukseen ja yritysten, varsinkin pk-yritysten, mukaansaamiseen. Tähdennettäköön tässä yhteydessä, että eräät pk-yritykset toimivat suunnannäyttäjinä ympäristötekniikoiden kehittämisessä ja soveltamisessa. |
| --- | --- |

5.3.1

Yksi päähaasteista on käytännön sovellusten kehittäminen ympäristöteknologiaa koskevan tutkimuksen puitteissa. Tutkimusrahoitusta onkin syytä suunnata myös soveltavaan tutkimukseen ja yritysten, varsinkin pk-yritysten, mukaansaamiseen. Tähdennettäköön tässä yhteydessä, että eräät pk-yritykset toimivat suunnannäyttäjinä ympäristötekniikoiden kehittämisessä ja soveltamisessa.

5.4   ”Teknologia-alustat” avustusvälineinä

| 5.4.1 | ETSK pitää kiintoisana ajatusta ”teknologia-alustojen” muodostamisesta lupaaville ympäristötekniikoille. Kyseinen mekanismi, joka tähtää tietyllä alalla asiantuntevien sidosryhmien saattamiseen yhteen erityisten tekniikoiden kehittämiseksi jonkin ympäristöalaan kuuluvan erityiskysymyksen ratkaisemiseksi, on mielenkiintoinen. Teollis- ja tekijänoikeuksia, patentteja sekä tuotemerkkejä koskeviin kysymyksiin sovelletaan tutkimuksen puiteohjelman sääntöjä sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä, eivätkä ne aiheuta merkittäviä ongelmia. ETSK katsoo, että vaikka komissio alkuvaiheessa vastaisikin sihteeristöpalveluista, on tarpeen kehittää jokin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden muoto, sikäli kuin ”teknologia-alustat” vastaavat todelliseen tarpeeseen ja ovat osoituksena aidosta kiinnostuksesta. |
| --- | --- |

5.4.1

ETSK pitää kiintoisana ajatusta ”teknologia-alustojen” muodostamisesta lupaaville ympäristötekniikoille. Kyseinen mekanismi, joka tähtää tietyllä alalla asiantuntevien sidosryhmien saattamiseen yhteen erityisten tekniikoiden kehittämiseksi jonkin ympäristöalaan kuuluvan erityiskysymyksen ratkaisemiseksi, on mielenkiintoinen. Teollis- ja tekijänoikeuksia, patentteja sekä tuotemerkkejä koskeviin kysymyksiin sovelletaan tutkimuksen puiteohjelman sääntöjä sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä, eivätkä ne aiheuta merkittäviä ongelmia. ETSK katsoo, että vaikka komissio alkuvaiheessa vastaisikin sihteeristöpalveluista, on tarpeen kehittää jokin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden muoto, sikäli kuin ”teknologia-alustat” vastaavat todelliseen tarpeeseen ja ovat osoituksena aidosta kiinnostuksesta.

5.5   Ympäristöteknologian arviointi ja standardointi

| 5.5.1 | Ympäristöteknologian leviämisen ratkaisevat talousnäkökohdat mutta myös tekniikan suorituskyky. Komission ehdotus tiettyjä keskeisiä tekniikoita koskevien käytettävissä olevien tietojen todentamismekanismiksi ja niiden verkottamiseksi olisi toteutuessaan varsin hyödyllinen sekä yrityksille että viranomaisille etenkin, jos julkisissa hankinnoissa tahdotaan noudattaa ”ympäristöesimerkillisyyttä”. Komitea muistuttaa tässä kohden kehotuksestaan ottaa käyttöön eurooppalainen tietokanta, jonka keräämiseen ja ylläpitoon Euroopan ympäristökeskus voisi osallistua. Tietokantaan voitaisiin koota tiedot hyviksi osoittautuneista, edullisista ja sovitetuista ympäristöteknologioista ja antaa niille näin eräänlainen ”laatumerkintä” (2). |
| --- | --- |

5.5.1

Ympäristöteknologian leviämisen ratkaisevat talousnäkökohdat mutta myös tekniikan suorituskyky. Komission ehdotus tiettyjä keskeisiä tekniikoita koskevien käytettävissä olevien tietojen todentamismekanismiksi ja niiden verkottamiseksi olisi toteutuessaan varsin hyödyllinen sekä yrityksille että viranomaisille etenkin, jos julkisissa hankinnoissa tahdotaan noudattaa ”ympäristöesimerkillisyyttä”. Komitea muistuttaa tässä kohden kehotuksestaan ottaa käyttöön eurooppalainen tietokanta, jonka keräämiseen ja ylläpitoon Euroopan ympäristökeskus voisi osallistua. Tietokantaan voitaisiin koota tiedot hyviksi osoittautuneista, edullisista ja sovitetuista ympäristöteknologioista ja antaa niille näin eräänlainen ”laatumerkintä” (2).

5.6   Suorituskykyä koskevat tavoitteet

| 5.6.1 | Komissio tähdentää, että kyseisten tavoitteiden on perustuttava parhaaseen ympäristönsuojelun tasoon mutta oltava taloudellisen ja sosiaalisen tehokkuuden kannalta realistisia. ETSK yhtyy toteamukseen ja muistuttaa painokkaasti, että todellisessa kestävässä kehityksessä yhdistyvät huolenpito ympäristöstä ja talouden kilpailukyky, työpaikkojen määrällinen ja laadullinen kehittäminen sekä sosiaalinen yhteenkuuluvuus. |
| --- | --- |

5.6.1

Komissio tähdentää, että kyseisten tavoitteiden on perustuttava parhaaseen ympäristönsuojelun tasoon mutta oltava taloudellisen ja sosiaalisen tehokkuuden kannalta realistisia. ETSK yhtyy toteamukseen ja muistuttaa painokkaasti, että todellisessa kestävässä kehityksessä yhdistyvät huolenpito ympäristöstä ja talouden kilpailukyky, työpaikkojen määrällinen ja laadullinen kehittäminen sekä sosiaalinen yhteenkuuluvuus.

5.7   Investoinnit

| 5.7.1 | Jotta voidaan käyttää olemassa olevia rahoitusvälineitä ja luoda uusia ympäristöteknologiahankkeisiin ja -yrityksiin liittyvien investointiriskien jakamiseksi — jakajina eritoten riskipääomarahastot — tarvitaan päteviä analyytikkoja arvioimaan hankkeiden teknistä ja taloudellista toteutettavuutta. Muutoin vaarana on, että heitetään hukkaan varoja, jotka olisivat tarpeelliset muuhun toimintaan. Hankkeita tulee arvioida vankalta ja objektiiviselta tieteellis-tekniseltä pohjalta vailla ennakkoasenteita. Uusia rahoitusvälineitä tulisi hyödyntää mahdollisuutena saada paikalliset yhteisöt mukaan ympäristöteknologian kehittämistyöhön ja hahmottelemaan julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuuksia. |
| --- | --- |

5.7.1

Jotta voidaan käyttää olemassa olevia rahoitusvälineitä ja luoda uusia ympäristöteknologiahankkeisiin ja -yrityksiin liittyvien investointiriskien jakamiseksi — jakajina eritoten riskipääomarahastot — tarvitaan päteviä analyytikkoja arvioimaan hankkeiden teknistä ja taloudellista toteutettavuutta. Muutoin vaarana on, että heitetään hukkaan varoja, jotka olisivat tarpeelliset muuhun toimintaan. Hankkeita tulee arvioida vankalta ja objektiiviselta tieteellis-tekniseltä pohjalta vailla ennakkoasenteita. Uusia rahoitusvälineitä tulisi hyödyntää mahdollisuutena saada paikalliset yhteisöt mukaan ympäristöteknologian kehittämistyöhön ja hahmottelemaan julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuuksia.

| 5.7.2 | Kun ajatellaan investointeja, joihin yritykset suostuvat ryhtymään vähentääkseen toiminnastaan aiheutuvia kielteisiä ympäristövaikutuksia tai parantaakseen toimintaansa kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti, on syytä korostaa, että kyse on usein, erityisesti raskaassa teollisuudessa, huomattavista taloudellisista sitoumuksista. Niinpä olisi toivottavaa suunnitella verokannustimia, jotka rohkaisisivat kyseisen tyyppisiin investointeihin, ja vastaavasti niille yrityksille epäedullista verotuskohtelua, jotka jättävät toimintansa ympäristövaikutusten korjaamisen kokonaan tekemättä hankkiakseen halvempien tuotantokustannusten antamaa kilpailuetua. |
| --- | --- |

5.7.2

Kun ajatellaan investointeja, joihin yritykset suostuvat ryhtymään vähentääkseen toiminnastaan aiheutuvia kielteisiä ympäristövaikutuksia tai parantaakseen toimintaansa kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti, on syytä korostaa, että kyse on usein, erityisesti raskaassa teollisuudessa, huomattavista taloudellisista sitoumuksista. Niinpä olisi toivottavaa suunnitella verokannustimia, jotka rohkaisisivat kyseisen tyyppisiin investointeihin, ja vastaavasti niille yrityksille epäedullista verotuskohtelua, jotka jättävät toimintansa ympäristövaikutusten korjaamisen kokonaan tekemättä hankkiakseen halvempien tuotantokustannusten antamaa kilpailuetua.

5.8   Julkiset hankinnat

| 5.8.1 | Ajatus ”ympäristöesimerkin” näyttämisestä ympäristötekniikoiden edistämiseksi ei ole uusi. Asiaa tulee arvioida ympäristötekniikoiden elinkelpoisuuden ja julkistalouden asettamien puitteiden suhteen. Kyseisen ajatusmallin osana voidaan kehittää käytäntöä, jonka mukaan tarjouspyynnöissä otetaan lähtökohdaksi suorituskyky. Kyse ei kuitenkaan saa olla hyvän omantunnon hankkimisesta ”ympäristöä säästävän kojeen” avulla. |
| --- | --- |

5.8.1

Ajatus ”ympäristöesimerkin” näyttämisestä ympäristötekniikoiden edistämiseksi ei ole uusi. Asiaa tulee arvioida ympäristötekniikoiden elinkelpoisuuden ja julkistalouden asettamien puitteiden suhteen. Kyseisen ajatusmallin osana voidaan kehittää käytäntöä, jonka mukaan tarjouspyynnöissä otetaan lähtökohdaksi suorituskyky. Kyse ei kuitenkaan saa olla hyvän omantunnon hankkimisesta ”ympäristöä säästävän kojeen” avulla.

5.9   Kansalaisyhteiskunnan tuki

| 5.9.1 | Kukin sukupolvi on tilivelvollinen yhteiskunnasta, jonka se jättää lapsilleen. Aikalaisemme ymmärtävät yhä selkeämmin olevansa vastuussa ympäristöstä, jonka he jättävät tuleville sukupolville perinnöksi. Ympäristöteknologian edistämiseen tarvitaan kasvatus- ja tiedotustyötä, jonka on tulosta tuottaakseen oltava realistista, asioiden etuja korostavaa, helppotajuista ja -käyttöistä. Näin ollen on saatava aikaan aito dialogi osapuolten ja kansalaisten välillä sekä aktivoitava paikallisviranomaiset, jotka useissa tapauksissa kantavat merkittävän vastuun ympäristökysymyksistä. |
| --- | --- |

5.9.1

Kukin sukupolvi on tilivelvollinen yhteiskunnasta, jonka se jättää lapsilleen. Aikalaisemme ymmärtävät yhä selkeämmin olevansa vastuussa ympäristöstä, jonka he jättävät tuleville sukupolville perinnöksi. Ympäristöteknologian edistämiseen tarvitaan kasvatus- ja tiedotustyötä, jonka on tulosta tuottaakseen oltava realistista, asioiden etuja korostavaa, helppotajuista ja -käyttöistä. Näin ollen on saatava aikaan aito dialogi osapuolten ja kansalaisten välillä sekä aktivoitava paikallisviranomaiset, jotka useissa tapauksissa kantavat merkittävän vastuun ympäristökysymyksistä.

5.10   Maailmanlaajuinen vaikuttaminen

| 5.10.1 | Komissio ansaitsee kiitoksen ilmaisemastaan pyrkimyksestä maailmanlaajuiseen toimintaan. ETSK muistuttaa, että useimmissa kehitysmaissa ensisijaisen huomion kohteena ovat talouskasvu ja köyhyyden voittaminen. Tämän lisäksi kyseisten maiden talousresurssit ovat vähäiset. Komitea katsoo, että kehitysapu tulee nykyistä enemmän perustaa yksinkertaisen ja huokean ”keskitason” teknologian siirtoon. Se olisi edistysaskel nykytilanteeseen nähden, eikä kyseisen teknologian suorituskyky välttämättä ole monimutkaisempia ja kalliimpia ratkaisuja huonompi. Tässä yhteydessä on muistettava, että yksinkertaisemmista ratkaisuista koituu teknologian vastaanottajille vähemmän kustannuksia teollis-, tekijän- ja patenttioikeuksien suhteen. |
| --- | --- |

5.10.1

Komissio ansaitsee kiitoksen ilmaisemastaan pyrkimyksestä maailmanlaajuiseen toimintaan. ETSK muistuttaa, että useimmissa kehitysmaissa ensisijaisen huomion kohteena ovat talouskasvu ja köyhyyden voittaminen. Tämän lisäksi kyseisten maiden talousresurssit ovat vähäiset. Komitea katsoo, että kehitysapu tulee nykyistä enemmän perustaa yksinkertaisen ja huokean ”keskitason” teknologian siirtoon. Se olisi edistysaskel nykytilanteeseen nähden, eikä kyseisen teknologian suorituskyky välttämättä ole monimutkaisempia ja kalliimpia ratkaisuja huonompi. Tässä yhteydessä on muistettava, että yksinkertaisemmista ratkaisuista koituu teknologian vastaanottajille vähemmän kustannuksia teollis-, tekijän- ja patenttioikeuksien suhteen.

| 5.10.2 | ETSK:n mielestä Euroopan unionin olisi hyödyllistä osallistua YK:n koulutus- ja tutkimuslaitoksen (UNITAR) (3) johdolla toteutettavaan toimintaan, joka koskee kestävää kaupunkikehitystä kehitysmaissa ja talouden muutosta läpikäyvissä maissa. Komitea huomauttaa, että toiminnan puitteissa on avattu tutkimus-, analyysi- ja koulutuskeskukset Kuala Lumpurissa (Malesia), Curitibassa (Brasilia) ja Ouagadougoussa (Burkina Faso). UNITAR suunnittelee toteuttavansa toimia myös Keski-Euroopassa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä kehotuksestaan perustaa ”riippumattomia tilanteeseen sovitettujen teknologioiden osaamiskeskuksia” uusiin jäsenvaltioihin (4). Kyseisten keskusten tehtävänä tulisi olla tarvittavan tiedonsiirron organisoiminen sekä paikallisten päättäjien ja kansalaisyhteiskunnan neuvominen. Keskuksia ei myöskään tulisi välttämättä perustaa vain uusiin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

5.10.2

ETSK:n mielestä Euroopan unionin olisi hyödyllistä osallistua YK:n koulutus- ja tutkimuslaitoksen (UNITAR) (3) johdolla toteutettavaan toimintaan, joka koskee kestävää kaupunkikehitystä kehitysmaissa ja talouden muutosta läpikäyvissä maissa. Komitea huomauttaa, että toiminnan puitteissa on avattu tutkimus-, analyysi- ja koulutuskeskukset Kuala Lumpurissa (Malesia), Curitibassa (Brasilia) ja Ouagadougoussa (Burkina Faso). UNITAR suunnittelee toteuttavansa toimia myös Keski-Euroopassa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä kehotuksestaan perustaa ”riippumattomia tilanteeseen sovitettujen teknologioiden osaamiskeskuksia” uusiin jäsenvaltioihin (4). Kyseisten keskusten tehtävänä tulisi olla tarvittavan tiedonsiirron organisoiminen sekä paikallisten päättäjien ja kansalaisyhteiskunnan neuvominen. Keskuksia ei myöskään tulisi välttämättä perustaa vain uusiin jäsenvaltioihin.

5.11   Tie eteenpäin

| 5.11.1 | ETSK arvioi, että parhaita käytänteitä koskevien tietojen vaihto ja indikaattorien kehittäminen parhaiden käytänteiden vertailemiseksi ovat komission ehdottamista toimista kiinnostavimmat. Jos neuvostolle ja Euroopan parlamentille joka toinen vuosi annettavaksi ehdotetusta kertomuksesta ei tule hyvin konkreettista ja kokoavaa, se voi jäädä vain yhdeksi kertomukseksi muiden joukossa. ”Ympäristöteknologioita koskevan eurooppalaisen paneelin” nimitys ”komitea” (comité) komission asiakirjan ranskankielisessä toisinnossa vaikuttaa huonosti valitulta, koska kyseessä ei olisi ”komitea” ilmauksen tavanomaisessa merkityksessä, vaan eräänlainen foorumi, johon kokoontuisi tekniikan asiantuntijoita, tiedeyhteisön ja yritysmaailman edustajia, kansalaisjärjestöjä jne. Voidaankin kysyä, eivätkö ympäristöasioiden pääosasto ja tutkimuksen pääosasto komissiossa pystyisi hoitamaan tehtäviä, jotka kyseiselle elimelle on ajateltu. Näin vältyttäisiin perustamasta jälleen yhtä uutta tahoa, jonka tehokkuus voi jäädä kyseenalaiseksi, jos osallistujia on hyvin paljon. |
| --- | --- |

5.11.1

ETSK arvioi, että parhaita käytänteitä koskevien tietojen vaihto ja indikaattorien kehittäminen parhaiden käytänteiden vertailemiseksi ovat komission ehdottamista toimista kiinnostavimmat. Jos neuvostolle ja Euroopan parlamentille joka toinen vuosi annettavaksi ehdotetusta kertomuksesta ei tule hyvin konkreettista ja kokoavaa, se voi jäädä vain yhdeksi kertomukseksi muiden joukossa. ”Ympäristöteknologioita koskevan eurooppalaisen paneelin” nimitys ”komitea” (comité) komission asiakirjan ranskankielisessä toisinnossa vaikuttaa huonosti valitulta, koska kyseessä ei olisi ”komitea” ilmauksen tavanomaisessa merkityksessä, vaan eräänlainen foorumi, johon kokoontuisi tekniikan asiantuntijoita, tiedeyhteisön ja yritysmaailman edustajia, kansalaisjärjestöjä jne. Voidaankin kysyä, eivätkö ympäristöasioiden pääosasto ja tutkimuksen pääosasto komissiossa pystyisi hoitamaan tehtäviä, jotka kyseiselle elimelle on ajateltu. Näin vältyttäisiin perustamasta jälleen yhtä uutta tahoa, jonka tehokkuus voi jäädä kyseenalaiseksi, jos osallistujia on hyvin paljon.

| 5.11.2 | Tienraivaajahengessä ETSK ehdotti aiemmassa lausunnossaan ympäristöasiamiehen toimen perustamista. Ympäristöasiamiehen vastuulla olisi erityisesti kiinnittää huomiota ympäristöteknologian kehittämisen esteisiin, jotka johtuvat voimassa olevasta säännöstöstä. Ehdotettu elin olisi toimintakykyisempi kuin perustettavaksi ehdotettu laaja foorumi, joka saattaisi unohtua pohtimaan yleisen tason kysymyksiä. |
| --- | --- |

5.11.2

Tienraivaajahengessä ETSK ehdotti aiemmassa lausunnossaan ympäristöasiamiehen toimen perustamista. Ympäristöasiamiehen vastuulla olisi erityisesti kiinnittää huomiota ympäristöteknologian kehittämisen esteisiin, jotka johtuvat voimassa olevasta säännöstöstä. Ehdotettu elin olisi toimintakykyisempi kuin perustettavaksi ehdotettu laaja foorumi, joka saattaisi unohtua pohtimaan yleisen tason kysymyksiä.

6   Päätelmät

| 6.1 | ETSK pitää kiinnostavana toimintamallia, jonka komissio on valinnut ympäristöteknologioita koskevan toimintasuunnitelman valmistelussa: siinä on turvauduttu laajaan kuulemisprosessiin. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että tämäntyyppinen ei-normatiivinen asiakirja herättää kiinnostusta aiheensa nykyisen kehitysvaiheen kuvauksena pysyessään kuitenkin joustavana ja määrittäessään yleisluonteisia suuntaviivoja. |
| --- | --- |

6.1

ETSK pitää kiinnostavana toimintamallia, jonka komissio on valinnut ympäristöteknologioita koskevan toimintasuunnitelman valmistelussa: siinä on turvauduttu laajaan kuulemisprosessiin. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että tämäntyyppinen ei-normatiivinen asiakirja herättää kiinnostusta aiheensa nykyisen kehitysvaiheen kuvauksena pysyessään kuitenkin joustavana ja määrittäessään yleisluonteisia suuntaviivoja.

| 6.2 | ETSK katsoo, että ympäristöteknologian konkreettiseen kehittämistyöhön kuuluvat väistämättä valinnat, vaihtoehtojen asettaminen tärkeysjärjestykseen ja rajallisten investointipanosten luokittelu, sillä niitä on käytettävä harkiten. EU:n ympäristöteknologiastrategian menestymiseen tarvitaan kykyä tehdä punnittuja valintoja. Realistinen ja konkreettinen toimintatapa on välttämätön. |
| --- | --- |

6.2

ETSK katsoo, että ympäristöteknologian konkreettiseen kehittämistyöhön kuuluvat väistämättä valinnat, vaihtoehtojen asettaminen tärkeysjärjestykseen ja rajallisten investointipanosten luokittelu, sillä niitä on käytettävä harkiten. EU:n ympäristöteknologiastrategian menestymiseen tarvitaan kykyä tehdä punnittuja valintoja. Realistinen ja konkreettinen toimintatapa on välttämätön.

| 6.3 | Komitean mielestä on tärkeää luoda järjestelmä, jonka avulla pystytään todentamaan ympäristötekniikoiden suorituskyky ja jakamaan niistä käytettävissä olevaa tietoa. Se on yksi edellytyksistä ympäristöteknologian yleistämiselle ja käyttöönotolle yrityksissä ja julkisyhteisöissä. |
| --- | --- |

6.3

Komitean mielestä on tärkeää luoda järjestelmä, jonka avulla pystytään todentamaan ympäristötekniikoiden suorituskyky ja jakamaan niistä käytettävissä olevaa tietoa. Se on yksi edellytyksistä ympäristöteknologian yleistämiselle ja käyttöönotolle yrityksissä ja julkisyhteisöissä.

| 6.4 | Kysymyksessähän on viime kädessä kehittämisen arvoisten ympäristötekniikoiden määrittäminen suorituskyvyn, markkinaolosuhteiden, ekologisten vaatimusten, laadullisen ja määrällisen työllisyystilanteen sekä elintason ja kehitysasteen mukaisesti. Kysymyksen ratkaisu vaatii arviointikykyä sekä tieteellistä, teknistä, taloudellista ja sosiaalista asiantuntemusta, jotka unionin pitää hankkia käyttöönsä voidakseen edistää ympäristöteknologioita tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

6.4

Kysymyksessähän on viime kädessä kehittämisen arvoisten ympäristötekniikoiden määrittäminen suorituskyvyn, markkinaolosuhteiden, ekologisten vaatimusten, laadullisen ja määrällisen työllisyystilanteen sekä elintason ja kehitysasteen mukaisesti. Kysymyksen ratkaisu vaatii arviointikykyä sekä tieteellistä, teknistä, taloudellista ja sosiaalista asiantuntemusta, jotka unionin pitää hankkia käyttöönsä voidakseen edistää ympäristöteknologioita tehokkaalla tavalla.

Bryssel 2. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  Ks. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto: ympäristöteknologiaa koskevan toimintasuunnitelman laatiminen”, KOM(2003) 131 lopullinen, EUVL C 32, 5.2.2004, s. 39-44 (CESE 1390/2003).

1

(2)  Ks. ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Sovitettujen ympäristöteknologioiden todellisuus ja mahdollisuudet ehdokasvaltioissa” (CESE 523/2004).

2

(3)  United Nations Institute for Training and Research.

3

(4)  Ks. alaviite 2.

4

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/49

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Transatlanttinen vuoropuhelu — Miten transatlanttisia suhteita voidaan kehittää?”

(2004/C 241/15)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. ja 17. heinäkuuta 2003 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Lausunnon valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. huhtikuuta 2004. Esittelijä oli Eva Belabed.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 3. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 160 puolesta, 15 vastaan 18:n pidättyessä äänestämästä.

1   Tiivistelmä

| A | EU:n ja Yhdysvaltojen suhteilla on pitkä, kumpaakin osapuolta hyödyttänyt historia. Ne perustuvat vankalle pohjalle, jonka lähtökohtana on yhteinen perusluottamus avoimeen, demokraattiseen yhteiskuntaan. Sekä EU että Yhdysvallat ovat sitoutuneet toteuttamaan kaikkinaista tasavertaista kumppanuutta kylmän sodan päättymistä seuranneessa muuttuneessa geostrategisessa ympäristössä. Vaikka tämä muuttunut ympäristö on usein asettanut suhteille haasteita, kumppanuuden perusta on edelleen paikoillaan. |
| --- | --- |

A

EU:n ja Yhdysvaltojen suhteilla on pitkä, kumpaakin osapuolta hyödyttänyt historia. Ne perustuvat vankalle pohjalle, jonka lähtökohtana on yhteinen perusluottamus avoimeen, demokraattiseen yhteiskuntaan. Sekä EU että Yhdysvallat ovat sitoutuneet toteuttamaan kaikkinaista tasavertaista kumppanuutta kylmän sodan päättymistä seuranneessa muuttuneessa geostrategisessa ympäristössä. Vaikka tämä muuttunut ympäristö on usein asettanut suhteille haasteita, kumppanuuden perusta on edelleen paikoillaan.

| B | Atlantin kummankin puolen vallitsevassa yleisessä mielipiteessä on sekä yhtymäkohtia että eroja. Erot korostuvat ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä, mutta osapuolilla on oletettua enemmän yhteisiä näkemyksiä talous-, sosiaali- ja ympäristökysymyksistä. Samoin vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että jatkuva ja aktiivinen vuoropuhelu on pitkällä aikavälillä paitsi EU:n ja Yhdysvaltojen myös muun maailman etujen mukaista. |
| --- | --- |

B

Atlantin kummankin puolen vallitsevassa yleisessä mielipiteessä on sekä yhtymäkohtia että eroja. Erot korostuvat ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä, mutta osapuolilla on oletettua enemmän yhteisiä näkemyksiä talous-, sosiaali- ja ympäristökysymyksistä. Samoin vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että jatkuva ja aktiivinen vuoropuhelu on pitkällä aikavälillä paitsi EU:n ja Yhdysvaltojen myös muun maailman etujen mukaista.

| C | Transatlanttisen talouden siteet ja keskinäinen riippuvuus ovat lisääntyneet, ja suorat investoinnit ovat selvästi kauppavaihtoa tärkeämpiä. Vaikka kauppariidat ovat olleet näkyvästi esillä, niiden osuus transatlanttisesta kauppavaihdosta on alle 1 prosenttia. Keskinäisen taloudellisen riippuvuuden lisääntyminen johtaa rajojen yli heijastuviin paineisiin, ja ne vaikuttavat sellaisiin perusluonteisiin sisäpoliittisiin seikkoihin kuin verotukseen, hallintotapaan tai talouden sääntelyyn. |
| --- | --- |

C

Transatlanttisen talouden siteet ja keskinäinen riippuvuus ovat lisääntyneet, ja suorat investoinnit ovat selvästi kauppavaihtoa tärkeämpiä. Vaikka kauppariidat ovat olleet näkyvästi esillä, niiden osuus transatlanttisesta kauppavaihdosta on alle 1 prosenttia. Keskinäisen taloudellisen riippuvuuden lisääntyminen johtaa rajojen yli heijastuviin paineisiin, ja ne vaikuttavat sellaisiin perusluonteisiin sisäpoliittisiin seikkoihin kuin verotukseen, hallintotapaan tai talouden sääntelyyn.

| D | EU:n ja Yhdysvaltojen taloudet käyttäytyvät eri tavoin, mikä osoittaa, että molemmilla on vahvuutensa ja heikkoutensa. Molempien talouksilla on lähivuosina edessään merkittäviä haasteita, minkä vuoksi osapuolten on lisättävä vuoropuhelua ja yhteistyötä, jotta talouselämä toimisi häiriöttä Atlantin kummallakin puolen. |
| --- | --- |

D

EU:n ja Yhdysvaltojen taloudet käyttäytyvät eri tavoin, mikä osoittaa, että molemmilla on vahvuutensa ja heikkoutensa. Molempien talouksilla on lähivuosina edessään merkittäviä haasteita, minkä vuoksi osapuolten on lisättävä vuoropuhelua ja yhteistyötä, jotta talouselämä toimisi häiriöttä Atlantin kummallakin puolen.

| E | Geopoliittisten haasteiden ja uhkien muuttuminen on usein ollut suhteiden kannalta haasteellista. Hyvän hallintotavan luominen ja tehostaminen — mikä edellyttää työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan rakenteiden osallistamista kaikkialla maailmassa — saattaa olla hyödyllinen tapa tehdä maailma turvallisemmaksi ja parantaa kansalaisten mahdollisuuksia osallistua heidän elin- ja työolojaan koskevaan päätöksentekoon. |
| --- | --- |

E

Geopoliittisten haasteiden ja uhkien muuttuminen on usein ollut suhteiden kannalta haasteellista. Hyvän hallintotavan luominen ja tehostaminen — mikä edellyttää työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan rakenteiden osallistamista kaikkialla maailmassa — saattaa olla hyödyllinen tapa tehdä maailma turvallisemmaksi ja parantaa kansalaisten mahdollisuuksia osallistua heidän elin- ja työolojaan koskevaan päätöksentekoon.

| F | Vaikka globalisaatio on raivannut tietä monille myönteisille seikoille, edistänyt avoimien yhteiskuntien ja talouksien syntyä sekä lisännyt kauppavaihtoa, ulkomaisia investointeja ja maailmanlaajuista hyvinvointia, sillä ei ole ollut kaikkien kannalta myönteisiä vaikutuksia. Yhdistämällä ponnistuksensa EU ja Yhdysvallat voivat vaikuttaa globalisaation taloudelliseen, sosiaaliseen ja ympäristöpotentiaaliin parantamalla hallintotapaa sekä yksittäisten valtioiden että kansainvälisellä tasolla sekä tehostamalla sosiaalidialogia ja kansalaisvuoropuhelua. |
| --- | --- |

F

Vaikka globalisaatio on raivannut tietä monille myönteisille seikoille, edistänyt avoimien yhteiskuntien ja talouksien syntyä sekä lisännyt kauppavaihtoa, ulkomaisia investointeja ja maailmanlaajuista hyvinvointia, sillä ei ole ollut kaikkien kannalta myönteisiä vaikutuksia. Yhdistämällä ponnistuksensa EU ja Yhdysvallat voivat vaikuttaa globalisaation taloudelliseen, sosiaaliseen ja ympäristöpotentiaaliin parantamalla hallintotapaa sekä yksittäisten valtioiden että kansainvälisellä tasolla sekä tehostamalla sosiaalidialogia ja kansalaisvuoropuhelua.

| G | Molemmat osapuolet korostavat EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden strategista merkitystä ja monenkeskistä kontekstia, koska maailmanlaajuiset haasteet edellyttävät voimien yhdistämistä. Viimeaikaisissa ehdotuksissa transatlanttisten suhteiden institutionaalisten järjestelyjen parantamiseksi on korostettu jatkuvan, tiiviin vuoropuhelun merkitystä. Näin suhteita voidaan kehittää ja tehdä yhteistyötä kansainvälisten instituutioiden ja muun maailman kanssa. |
| --- | --- |

G

Molemmat osapuolet korostavat EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden strategista merkitystä ja monenkeskistä kontekstia, koska maailmanlaajuiset haasteet edellyttävät voimien yhdistämistä. Viimeaikaisissa ehdotuksissa transatlanttisten suhteiden institutionaalisten järjestelyjen parantamiseksi on korostettu jatkuvan, tiiviin vuoropuhelun merkitystä. Näin suhteita voidaan kehittää ja tehdä yhteistyötä kansainvälisten instituutioiden ja muun maailman kanssa.

| H | ETSK kannattaa lämpimästi transatlanttista yhteistyötä. Komitea suosittaa sen lujittamista ja laajentamista siten, että keskusteluihin kutsutaan mukaan mahdollisimman monia sidosryhmiä ja toimijoita sekä kehitetään ja laajennetaan lähestymistapaa kattamaan vuoropuhelumuotojen kannalta tärkeät kysymykset ja sidosryhmät Atlantin molemmin puolin. |
| --- | --- |

H

ETSK kannattaa lämpimästi transatlanttista yhteistyötä. Komitea suosittaa sen lujittamista ja laajentamista siten, että keskusteluihin kutsutaan mukaan mahdollisimman monia sidosryhmiä ja toimijoita sekä kehitetään ja laajennetaan lähestymistapaa kattamaan vuoropuhelumuotojen kannalta tärkeät kysymykset ja sidosryhmät Atlantin molemmin puolin.

| I | Neuvoston puheenjohtajavaltion Irlannin tavoin ETSK kannattaa vahvasti transatlanttista yhteistyötä sekä sitä, että Yhdysvaltojen ja Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edustaville merkittäville edunvalvontaryhmille tarjotaan mahdollisuus osallistua rakentavasti vuoropuheluun. ETSK kehottaakin lujittamaan ja laajentamaan kansalaisyhteiskunnan verkostoja, vuoropuhelut mukaan lukien. Komitea on omalta osaltaan valmis tehostamaan verkostoista ja vuoropuheluista tiedottamista ja niiden välistä yhteisvaikutusta, mikä saattaisi johtaa säännölliseen ja jatkuvaan yhteistyöhön sekä transatlanttisen ja/tai Yhdysvaltojen talous- ja sosiaalikomitean perustamiseen. |
| --- | --- |

I

Neuvoston puheenjohtajavaltion Irlannin tavoin ETSK kannattaa vahvasti transatlanttista yhteistyötä sekä sitä, että Yhdysvaltojen ja Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edustaville merkittäville edunvalvontaryhmille tarjotaan mahdollisuus osallistua rakentavasti vuoropuheluun. ETSK kehottaakin lujittamaan ja laajentamaan kansalaisyhteiskunnan verkostoja, vuoropuhelut mukaan lukien. Komitea on omalta osaltaan valmis tehostamaan verkostoista ja vuoropuheluista tiedottamista ja niiden välistä yhteisvaikutusta, mikä saattaisi johtaa säännölliseen ja jatkuvaan yhteistyöhön sekä transatlanttisen ja/tai Yhdysvaltojen talous- ja sosiaalikomitean perustamiseen.

| J | ETSK tarjoutuu toimimaan foorumina, jolta käsin vuoropuhelua edistetään ja jolla merkittävät osapuolet voivat tavata toisiaan. Komitea tarjoutuu järjestämään asiaa käsittelevän konferenssin yhdessä merkittävien toimijoiden ja instituutioiden kanssa. Konferenssin tarkoituksena olisi vahvistaa vuoropuhelua. Vuoropuhelun vahvistaminen aktivoisi kansalaisyhteiskuntaa Atlantin molemmin puolin, ja siitä hyötyisi pitkällä aikavälillä EU:n ja Yhdysvaltojen lisäksi myös muu maailma. |
| --- | --- |

J

ETSK tarjoutuu toimimaan foorumina, jolta käsin vuoropuhelua edistetään ja jolla merkittävät osapuolet voivat tavata toisiaan. Komitea tarjoutuu järjestämään asiaa käsittelevän konferenssin yhdessä merkittävien toimijoiden ja instituutioiden kanssa. Konferenssin tarkoituksena olisi vahvistaa vuoropuhelua. Vuoropuhelun vahvistaminen aktivoisi kansalaisyhteiskuntaa Atlantin molemmin puolin, ja siitä hyötyisi pitkällä aikavälillä EU:n ja Yhdysvaltojen lisäksi myös muu maailma.

2   Taustaa

| 2.1 | EU:n ja Yhdysvaltojen suhteilla on pitkä, kumpaakin osapuolta hyödyttänyt historia, ja suhteet ovat olleet erityisen tiiviit kylmän sodan aikana. Euroopan jälleenrakentamiseen myönnetty Marshall-apu on ollut niiden kannalta yksi tärkeimmistä tekijöistä. Kylmän sodan päätyttyä Yhdysvallat ja EU ovat laatineet joukon asiakirjoja (1) sopiakseen tulevan yhteistyönsä periaatteista ja puitteista muuttuneessa geostrategisessa ympäristössä. Sopimusten keskeisiä elementtejä ovat olleet rauhan, vakauden ja talouskasvun edistäminen, maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaaminen, taloudellinen yhteistyö ja Atlantin ylittävien yhteyksien rakentaminen. Bonnissa pidetyssä Yhdysvaltojen ja EU:n huippukokouksessa 21. kesäkuuta 1999 annetussa julistuksessa osapuolet ovat sitoutuneet toteuttamaan ”kaikkinaista tasavertaista kumppanuutta” talouden, politiikan ja turvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

2.1

EU:n ja Yhdysvaltojen suhteilla on pitkä, kumpaakin osapuolta hyödyttänyt historia, ja suhteet ovat olleet erityisen tiiviit kylmän sodan aikana. Euroopan jälleenrakentamiseen myönnetty Marshall-apu on ollut niiden kannalta yksi tärkeimmistä tekijöistä. Kylmän sodan päätyttyä Yhdysvallat ja EU ovat laatineet joukon asiakirjoja (1) sopiakseen tulevan yhteistyönsä periaatteista ja puitteista muuttuneessa geostrategisessa ympäristössä. Sopimusten keskeisiä elementtejä ovat olleet rauhan, vakauden ja talouskasvun edistäminen, maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaaminen, taloudellinen yhteistyö ja Atlantin ylittävien yhteyksien rakentaminen. Bonnissa pidetyssä Yhdysvaltojen ja EU:n huippukokouksessa 21. kesäkuuta 1999 annetussa julistuksessa osapuolet ovat sitoutuneet toteuttamaan ”kaikkinaista tasavertaista kumppanuutta” talouden, politiikan ja turvallisuuden alalla.

| 2.2 | ETSK on kannattanut edellä mainittuja sopimuksia, joiden pohjalta on toteutettu institutionaalisia järjestelyjä ja käyty muun muassa transatlanttista vuoropuhelua. Sopimusten ansiosta työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta ovat voineet osallistua ponnisteluihin. |
| --- | --- |

2.2

ETSK on kannattanut edellä mainittuja sopimuksia, joiden pohjalta on toteutettu institutionaalisia järjestelyjä ja käyty muun muassa transatlanttista vuoropuhelua. Sopimusten ansiosta työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta ovat voineet osallistua ponnisteluihin.

| 2.3 | 1990-luvulla ja viime vuosina suhteet ovat kokeneet erilaisia syklejä, joiden aikana maat Atlantin kummallakin puolella ovat joutuneet sopeutumaan uuteen todellisuuteen vaihtelevin tuloksin. Vaikka lujan transatlanttisen kumppanuuden perusta on edelleen paikoillaan, muutokset ovat saaneet aikaan transatlanttisia jännitteitä ja mielipide-eroja, mikä johtuu osittain näkemys- ja suuntauseroista sekä osittain siitä, että institutionaaliset järjestelyt ovat osoittautuneet epätarkoituksenmukaisiksi (2). |
| --- | --- |

2.3

1990-luvulla ja viime vuosina suhteet ovat kokeneet erilaisia syklejä, joiden aikana maat Atlantin kummallakin puolella ovat joutuneet sopeutumaan uuteen todellisuuteen vaihtelevin tuloksin. Vaikka lujan transatlanttisen kumppanuuden perusta on edelleen paikoillaan, muutokset ovat saaneet aikaan transatlanttisia jännitteitä ja mielipide-eroja, mikä johtuu osittain näkemys- ja suuntauseroista sekä osittain siitä, että institutionaaliset järjestelyt ovat osoittautuneet epätarkoituksenmukaisiksi (2).

| 2.4 | Vuoropuhelun helpottamiseksi ja politiikkojen suuntaamiseksi kohti yhteisiä päämääriä saattaa olla hyödyllistä tarkastella prosessiin osallistuvien ihmisten mielipiteitä. Niitä on ilmaistu katsauksissa ja mielipidetiedusteluissa (joiden tekijöinä ovat olleet esimerkiksi Yhdysvalloissa toimiva Saksan Marshall-säätiö tai Pew Research Center) (3). Yhdysvaltojen ja Euroopan yleisellä mielipiteellä on sekä yhtymäkohtia että eroja (4). Vaikka amerikkalaisilla ja eurooppalaisilla on samat avoimia demokraattisia yhteiskuntia koskevat peruskäsitykset ja he kunnioittavat ihmisoikeuksia ja lakia sekä uskovat markkinajohteiseen talouspolitiikkaan (5), heidän arvonsa poikkeavat kuitenkin joskus toisistaan. Kysyttäessä, onko eurooppalaisilla ja amerikkalaisilla erilaiset sosiaaliset ja kulttuuriarvot, suurin osa vastasi Atlantin kummallakin puolen kysymykseen ehdottomasti myöntävästi (83 % amerikkalaisista ja 79 % eurooppalaisista) (6). |
| --- | --- |

2.4

Vuoropuhelun helpottamiseksi ja politiikkojen suuntaamiseksi kohti yhteisiä päämääriä saattaa olla hyödyllistä tarkastella prosessiin osallistuvien ihmisten mielipiteitä. Niitä on ilmaistu katsauksissa ja mielipidetiedusteluissa (joiden tekijöinä ovat olleet esimerkiksi Yhdysvalloissa toimiva Saksan Marshall-säätiö tai Pew Research Center) (3). Yhdysvaltojen ja Euroopan yleisellä mielipiteellä on sekä yhtymäkohtia että eroja (4). Vaikka amerikkalaisilla ja eurooppalaisilla on samat avoimia demokraattisia yhteiskuntia koskevat peruskäsitykset ja he kunnioittavat ihmisoikeuksia ja lakia sekä uskovat markkinajohteiseen talouspolitiikkaan (5), heidän arvonsa poikkeavat kuitenkin joskus toisistaan. Kysyttäessä, onko eurooppalaisilla ja amerikkalaisilla erilaiset sosiaaliset ja kulttuuriarvot, suurin osa vastasi Atlantin kummallakin puolen kysymykseen ehdottomasti myöntävästi (83 % amerikkalaisista ja 79 % eurooppalaisista) (6).

| 2.5 | Vaikka amerikkalaiset ovat vuonna 2002 kansainvälisemmin suuntautuneita kuin ennen vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumia, amerikkalaiset ja eurooppalaiset suhtautuvat varsin eri tavoin esimerkiksi sellaisiin ulkopoliittisiin seikkoihin kuin USA:n johtoasemaan maailmassa tai siihen, miten uhkiin tulee vastata (7). Yksinapaisuus on ongelma sekä amerikkalaisten että eurooppalaisten mielestä. Molemmat suhtautuvat YK:hon suopeasti ja haluavat vahvistaa järjestöä, mutta amerikkalaiset ovat tarvittaessa halukkaita sivuuttamaan YK:n kansallisen edun nimissä. Vaikka pehmeän vallan käytöllä on juurensa sekä amerikkalaisessa kulttuurissa että Yhdysvaltojen politiikoissa (8), sitä korostetaan enemmän Euroopassa (9). Suuri enemmistö Atlantin molemmin puolin katsoo, että EU voi edelleen pehmeällä vallankäytöllään vaikuttaa maailmanpoliittisten ongelmien ratkaisemiseen diplomatian, kaupan ja kehitysavun turvin. (10) |
| --- | --- |

2.5

Vaikka amerikkalaiset ovat vuonna 2002 kansainvälisemmin suuntautuneita kuin ennen vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumia, amerikkalaiset ja eurooppalaiset suhtautuvat varsin eri tavoin esimerkiksi sellaisiin ulkopoliittisiin seikkoihin kuin USA:n johtoasemaan maailmassa tai siihen, miten uhkiin tulee vastata (7). Yksinapaisuus on ongelma sekä amerikkalaisten että eurooppalaisten mielestä. Molemmat suhtautuvat YK:hon suopeasti ja haluavat vahvistaa järjestöä, mutta amerikkalaiset ovat tarvittaessa halukkaita sivuuttamaan YK:n kansallisen edun nimissä. Vaikka pehmeän vallan käytöllä on juurensa sekä amerikkalaisessa kulttuurissa että Yhdysvaltojen politiikoissa (8), sitä korostetaan enemmän Euroopassa (9). Suuri enemmistö Atlantin molemmin puolin katsoo, että EU voi edelleen pehmeällä vallankäytöllään vaikuttaa maailmanpoliittisten ongelmien ratkaisemiseen diplomatian, kaupan ja kehitysavun turvin. (10)

| 2.6 | Amerikkalaiset olivat vuonna 2003 aiempaa suopeampia sille, että heillä on vahva eurooppalainen kumppani, kun taas eurooppalaiset eivät olleet niinkään halukkaita luottamaan Yhdysvaltoihin ulkopolitiikan alalla (11). Vaikka Irakin sota on mitä todennäköisimmin muuttanut eurooppalaisten näkemyksiä, amerikkalaiset näyttävät yllättäen suhtautuvan entistä myönteisemmin Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

2.6

Amerikkalaiset olivat vuonna 2003 aiempaa suopeampia sille, että heillä on vahva eurooppalainen kumppani, kun taas eurooppalaiset eivät olleet niinkään halukkaita luottamaan Yhdysvaltoihin ulkopolitiikan alalla (11). Vaikka Irakin sota on mitä todennäköisimmin muuttanut eurooppalaisten näkemyksiä, amerikkalaiset näyttävät yllättäen suhtautuvan entistä myönteisemmin Euroopan unioniin.

Epäsymmetria, joka johtuu eurooppalaisten yhä kielteisemmästä suhtautumisesta Yhdysvaltoihin ja amerikkalaisten myönteisemmästä suhtautumisesta EU:hun, on hämmästyttävä, ja sillä saattaa olla päättäjille merkitystä Atlantin molemmin puolin (12).

| 2.7 | Sosiaaliasioissa, kaupassa ja ympäristöalalla osapuolilla on oletettua enemmän yhteisiä näkymiä, jotka eivät kuitenkaan heijastu hallitustasolla. Eurooppalaiset kantavat tunnetusti huolta sosiaali- ja ympäristöulottuvuudesta, joka täydentää Euroopassa poliittista demokratiaa, mutta myös amerikkalaiset korostavat avun tarpeessa olevien tukemista ja ympäristöstä huolehtimista. Talous, koulutus ja sosiaaliturva ovat Yhdysvaltain hallituksen ohjelmassa keskeisellä sijalla (13). Vaikka amerikkalaiset tuntevat itsensä vahvoiksi ja ihailevat yksilön yritteliäisyyttä, kaksi kolmasosaa katsoo, että hallituksen turvaverkkoa tarvitaan huolehtimaan avun tarpeessa olevista ja takaamaan kaikille kansalaisille riittävä ravinto ja katto pään päälle (14). Yli 50 prosenttia katsoo, että viranomaisten on autettava avun tarpeessa olevia, vaikka se merkitsisi velkataakan lisäämistä; 86 prosenttia katsoo, että ympäristönsuojelulainsäädäntöä on tiukennettava; 65 prosentin mielestä ihmisten pitäisi suostua maksamaan korkeampi hinta ympäristöä säästävistä tuotteista; puolet ihmisistä pitää verotusjärjestelmää itselleen epäoikeudenmukaisena ja hyvin monet (yli 75 prosenttia) kannattavat sitä, että Yhdysvallat rajoittaa ja valvoo maahanmuuttajien määrää. Amerikkalaiset näyttävät myös olevan eurooppalaisten tavoin jossain määrin huolissaan muuntogeenisistä tuotteista, sillä 92 prosenttia kannattaa GMO-tuotteiden merkitsemistä (15). |
| --- | --- |

2.7

Sosiaaliasioissa, kaupassa ja ympäristöalalla osapuolilla on oletettua enemmän yhteisiä näkymiä, jotka eivät kuitenkaan heijastu hallitustasolla. Eurooppalaiset kantavat tunnetusti huolta sosiaali- ja ympäristöulottuvuudesta, joka täydentää Euroopassa poliittista demokratiaa, mutta myös amerikkalaiset korostavat avun tarpeessa olevien tukemista ja ympäristöstä huolehtimista. Talous, koulutus ja sosiaaliturva ovat Yhdysvaltain hallituksen ohjelmassa keskeisellä sijalla (13). Vaikka amerikkalaiset tuntevat itsensä vahvoiksi ja ihailevat yksilön yritteliäisyyttä, kaksi kolmasosaa katsoo, että hallituksen turvaverkkoa tarvitaan huolehtimaan avun tarpeessa olevista ja takaamaan kaikille kansalaisille riittävä ravinto ja katto pään päälle (14). Yli 50 prosenttia katsoo, että viranomaisten on autettava avun tarpeessa olevia, vaikka se merkitsisi velkataakan lisäämistä; 86 prosenttia katsoo, että ympäristönsuojelulainsäädäntöä on tiukennettava; 65 prosentin mielestä ihmisten pitäisi suostua maksamaan korkeampi hinta ympäristöä säästävistä tuotteista; puolet ihmisistä pitää verotusjärjestelmää itselleen epäoikeudenmukaisena ja hyvin monet (yli 75 prosenttia) kannattavat sitä, että Yhdysvallat rajoittaa ja valvoo maahanmuuttajien määrää. Amerikkalaiset näyttävät myös olevan eurooppalaisten tavoin jossain määrin huolissaan muuntogeenisistä tuotteista, sillä 92 prosenttia kannattaa GMO-tuotteiden merkitsemistä (15).

| 2.8 | Amerikkalaiset ja eurooppalaiset ovat vahvasti yksimielisiä siitä, että tarvitaan nykyistä seikkaperäisempää, aktiivisempaa ja jatkuvampaa vuoropuhelua painottamaan erojen sijaan yhteisiä etuja ja kirjaamaan yhteiset intressit monilla maailmantalouden aloilla yhteiseen ohjelmaan. ETSK on aiemmissa lausunnoissaan todennut transatlanttisen kumppanuuden olevan tärkeää ja korostanut, että laaja-alaisen kumppanuuden ja yhteistyön tulee perustua yhteisymmärrykseen sekä toisen osapuolen näkemysten, arvojen, etujen ja yhteiskuntamallin kunnioittamiseen (16). |
| --- | --- |

2.8

Amerikkalaiset ja eurooppalaiset ovat vahvasti yksimielisiä siitä, että tarvitaan nykyistä seikkaperäisempää, aktiivisempaa ja jatkuvampaa vuoropuhelua painottamaan erojen sijaan yhteisiä etuja ja kirjaamaan yhteiset intressit monilla maailmantalouden aloilla yhteiseen ohjelmaan. ETSK on aiemmissa lausunnoissaan todennut transatlanttisen kumppanuuden olevan tärkeää ja korostanut, että laaja-alaisen kumppanuuden ja yhteistyön tulee perustua yhteisymmärrykseen sekä toisen osapuolen näkemysten, arvojen, etujen ja yhteiskuntamallin kunnioittamiseen (16).

3   Transatlanttisten suhteiden ulottuvuus

| 3.1 | Tärkeimmät transatlanttisten suhteiden taustalla olevista ulottuvuuksista ovat seuraavat: EU:n ja Yhdysvaltojen talous- ja kauppasuhteet, maailmanpolitiikka ja turvallisuus, globalisaatio, kansainvälinen talous-, yhteiskunta- ja ympäristökehitys, transatlanttiset instituutiot, sitoutuminen transatlanttiseen kumppanuuteen ja monenvälinen hallintotapa. |
| --- | --- |

3.1

Tärkeimmät transatlanttisten suhteiden taustalla olevista ulottuvuuksista ovat seuraavat: EU:n ja Yhdysvaltojen talous- ja kauppasuhteet, maailmanpolitiikka ja turvallisuus, globalisaatio, kansainvälinen talous-, yhteiskunta- ja ympäristökehitys, transatlanttiset instituutiot, sitoutuminen transatlanttiseen kumppanuuteen ja monenvälinen hallintotapa.

3.2   EU:n ja Yhdysvaltojen talous- ja kauppasuhteet

| 3.2.1 | Transatlanttisia taloussuhteita käsittelevästä, Joseph Quinlanin laatimasta selonteosta (17) ilmenee, että transatlanttisen talouden siteet ja riippuvuus toisistaan ovat lisääntyneet Berliinin muurin kaaduttua. Ulkomaiset sijoitukset ovat selvästi kauppavaihtoa tärkeämpiä. |
| --- | --- |

3.2.1

Transatlanttisia taloussuhteita käsittelevästä, Joseph Quinlanin laatimasta selonteosta (17) ilmenee, että transatlanttisen talouden siteet ja riippuvuus toisistaan ovat lisääntyneet Berliinin muurin kaaduttua. Ulkomaiset sijoitukset ovat selvästi kauppavaihtoa tärkeämpiä.

| 3.2.2 | Esimerkkinä mainittakoon, että karkeasti ottaen puolet Yhdysvaltojen suorista ulkomaisista investoinneista tehtiin 1990-luvulla Eurooppaan. Yhdysvaltoihin tehtyjen eurooppalaisten sijoitusten osuus oli vuonna 2000 lähes 25 prosenttia suurempi kuin amerikkalaisinvestointien osuus Euroopassa. Vuonna 2001 ja miltei koko 1990-luvun ajan amerikkalaisyritysten kokonaistuloista puolet oli peräisin Euroopasta. Yhdysvaltalaiset yritykset investoivat yli kaksi kertaa enemmän pääomaa Alankomaihin kuin Meksikoon. Eurooppalaiset sijoittavat yksistään Texasiin enemmän kuin Yhdysvallat koko Japaniin. |
| --- | --- |

3.2.2

Esimerkkinä mainittakoon, että karkeasti ottaen puolet Yhdysvaltojen suorista ulkomaisista investoinneista tehtiin 1990-luvulla Eurooppaan. Yhdysvaltoihin tehtyjen eurooppalaisten sijoitusten osuus oli vuonna 2000 lähes 25 prosenttia suurempi kuin amerikkalaisinvestointien osuus Euroopassa. Vuonna 2001 ja miltei koko 1990-luvun ajan amerikkalaisyritysten kokonaistuloista puolet oli peräisin Euroopasta. Yhdysvaltalaiset yritykset investoivat yli kaksi kertaa enemmän pääomaa Alankomaihin kuin Meksikoon. Eurooppalaiset sijoittavat yksistään Texasiin enemmän kuin Yhdysvallat koko Japaniin.

| 3.2.3 | Vaikka transatlanttiset kauppariidat ovat olleet näkyvästi esillä, itse kauppavaihdon osuus transatlanttisesta kaupasta on alle 20 prosenttia ja riidan kohteena olevan kaupan osuus alle 1 prosentti. Vuonna 1999 käyttöön otetusta ennakkovaroitusjärjestelmästä huolimatta vakavia välirikkoja ovat aiheuttaneet riidat seuraavista aiheista: kaupan puolustusmekanismit (kuten turvatoimenpiteet, polkumyynnin vastaiset toimet ja tasoitustullit), tukiin liittyvät kysymykset, tekijänoikeudet ja muut toimenpiteet esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin teräs, banaanit, naudanlihan hormonit, muuntogeeniset tuotteet ja tavaramerkit / maantieteelliset merkinnät. Maaliskuun 16. päivänä 2004 EU:lla oli vireillä 14 WTO-riitaa Yhdysvaltojen kanssa (18). Tuoreimmassa vientiyhtiöitä koskevassa tapauksessa EU asetti tietyille yhdysvaltalaistuotteille tullitariffit, kunnes kiistan taustalla oleva, WTO:n laittomaksi julistama Yhdysvaltain säädös mukautetaan kauppajärjestön sääntöihin. |
| --- | --- |

3.2.3

Vaikka transatlanttiset kauppariidat ovat olleet näkyvästi esillä, itse kauppavaihdon osuus transatlanttisesta kaupasta on alle 20 prosenttia ja riidan kohteena olevan kaupan osuus alle 1 prosentti. Vuonna 1999 käyttöön otetusta ennakkovaroitusjärjestelmästä huolimatta vakavia välirikkoja ovat aiheuttaneet riidat seuraavista aiheista: kaupan puolustusmekanismit (kuten turvatoimenpiteet, polkumyynnin vastaiset toimet ja tasoitustullit), tukiin liittyvät kysymykset, tekijänoikeudet ja muut toimenpiteet esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin teräs, banaanit, naudanlihan hormonit, muuntogeeniset tuotteet ja tavaramerkit / maantieteelliset merkinnät. Maaliskuun 16. päivänä 2004 EU:lla oli vireillä 14 WTO-riitaa Yhdysvaltojen kanssa (18). Tuoreimmassa vientiyhtiöitä koskevassa tapauksessa EU asetti tietyille yhdysvaltalaistuotteille tullitariffit, kunnes kiistan taustalla oleva, WTO:n laittomaksi julistama Yhdysvaltain säädös mukautetaan kauppajärjestön sääntöihin.

| 3.2.4 | Eräät EU:n ja Yhdysvaltojen jännitteet ovat peräisin taloudellisen riippuvuuden lisääntymisestä. Kauppariidat eivät useinkaan ole perinteisiä ”rajalla ratkottavia” tapauksia, vaan ne ulottuvat rajojen yli ja vaikuttavat sellaisiin perusluonteisiin sisäpoliittisiin seikkoihin kuin siihen, miten amerikkalaisia ja eurooppalaisia verotetaan, miten yhteiskuntiamme hallitaan tai miten talouksiamme säännellään (19). |
| --- | --- |

3.2.4

Eräät EU:n ja Yhdysvaltojen jännitteet ovat peräisin taloudellisen riippuvuuden lisääntymisestä. Kauppariidat eivät useinkaan ole perinteisiä ”rajalla ratkottavia” tapauksia, vaan ne ulottuvat rajojen yli ja vaikuttavat sellaisiin perusluonteisiin sisäpoliittisiin seikkoihin kuin siihen, miten amerikkalaisia ja eurooppalaisia verotetaan, miten yhteiskuntiamme hallitaan tai miten talouksiamme säännellään (19).

| 3.2.5 | EU:n ja Yhdysvaltojen taloudet käyttäytyvät eri tavoin. Yhdysvaltojen talouden katsotaan yleisesti tuottavan parempia tuloksia kuin Euroopan talouden, mutta jopa IMF:n ja OECD:n tietojen mukaan Euroopan tulokset ovat eräillä aloilla parempia kuin USA:n (20). On totta, että Yhdysvaltojen kokonaiskasvuluvut ovat olleet korkeampia kuin Euroopassa, mutta elintaso BKT:na henkeä kohden mitattuna on kasvanut EU:ssa nopeammin kuin Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

3.2.5

EU:n ja Yhdysvaltojen taloudet käyttäytyvät eri tavoin. Yhdysvaltojen talouden katsotaan yleisesti tuottavan parempia tuloksia kuin Euroopan talouden, mutta jopa IMF:n ja OECD:n tietojen mukaan Euroopan tulokset ovat eräillä aloilla parempia kuin USA:n (20). On totta, että Yhdysvaltojen kokonaiskasvuluvut ovat olleet korkeampia kuin Euroopassa, mutta elintaso BKT:na henkeä kohden mitattuna on kasvanut EU:ssa nopeammin kuin Yhdysvalloissa.

| 3.2.6 | Työn tuottavuutta kuvaavat luvut vaihtelevat tarkasteltavan ajanjakson mukaan. Yhdysvalloissa tuottavuus on ollut keskimäärin EU:ta korkeampaa vuodesta 1995 lähtien, mutta alhaisempaa, jos tarkastelujaksoa pidennetään vuosiin 1990—2002. Vaikka USA:n keskivertotuottavuus onkin korkeampi kuin Euroopan, viisi Euroopan maata on menestynyt Yhdysvaltoja paremmin. Työttömyys on keskimäärin korkeampaa Euroopassa, mutta seitsemässä Euroopan maassa on alhaisempi työttömyysaste kuin Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

3.2.6

Työn tuottavuutta kuvaavat luvut vaihtelevat tarkasteltavan ajanjakson mukaan. Yhdysvalloissa tuottavuus on ollut keskimäärin EU:ta korkeampaa vuodesta 1995 lähtien, mutta alhaisempaa, jos tarkastelujaksoa pidennetään vuosiin 1990—2002. Vaikka USA:n keskivertotuottavuus onkin korkeampi kuin Euroopan, viisi Euroopan maata on menestynyt Yhdysvaltoja paremmin. Työttömyys on keskimäärin korkeampaa Euroopassa, mutta seitsemässä Euroopan maassa on alhaisempi työttömyysaste kuin Yhdysvalloissa.

| 3.2.7 | Työttömyys on ongelmallista sekä taloudelle kokonaisuudessaan — kun resursseja jää käyttämättä — että etenkin yksittäisille ihmisille, jos työttömyyteen yhdistyy puutteellinen sosiaaliturva. Työvoima-asteeseen vaikuttavat suuresti makrotalouspolitiikan lisäksi sellaiset tekijät kuin työmarkkinoiden rakenne, työvoiman koulutustaso tai se, miten sosiaaliturvajärjestelmät on suunniteltu. Työttömyys on yksi köyhyysasteeseen vaikuttavista ja sitä selittävistä tekijöistä tuloerojen, sosiaaliturvan puutteen ja koulutustason ohella. |
| --- | --- |

3.2.7

Työttömyys on ongelmallista sekä taloudelle kokonaisuudessaan — kun resursseja jää käyttämättä — että etenkin yksittäisille ihmisille, jos työttömyyteen yhdistyy puutteellinen sosiaaliturva. Työvoima-asteeseen vaikuttavat suuresti makrotalouspolitiikan lisäksi sellaiset tekijät kuin työmarkkinoiden rakenne, työvoiman koulutustaso tai se, miten sosiaaliturvajärjestelmät on suunniteltu. Työttömyys on yksi köyhyysasteeseen vaikuttavista ja sitä selittävistä tekijöistä tuloerojen, sosiaaliturvan puutteen ja koulutustason ohella.

| 3.2.8 | Verotus on Euroopassa keskimäärin kireämpää kuin Yhdysvalloissa. Se ei kuitenkaan välttämättä ole kilpailuhaitta. Jos verovaroja käytetään oikein, niillä voidaan piristää kansantalouden tuottavuutta. Kansainvälinen talousfoorumi on myöntänyt tämän tosiasian muuttaessaan julkisen talouden laskentamenetelmää, mistä on ollut seurauksena se, että Suomen tulos vuosia 2003—2004 kuvaavassa Kansainvälisessä kilpailuraportissa on parempi kuin Yhdysvaltojen. Myös Ruotsi ja Tanska ovat parantaneet asemiaan ja ovat nyt luokituksessa kolmannella ja neljännellä sijalla (aiemman viidennen ja kymmenennen sijan asemasta) (21). |
| --- | --- |

3.2.8

Verotus on Euroopassa keskimäärin kireämpää kuin Yhdysvalloissa. Se ei kuitenkaan välttämättä ole kilpailuhaitta. Jos verovaroja käytetään oikein, niillä voidaan piristää kansantalouden tuottavuutta. Kansainvälinen talousfoorumi on myöntänyt tämän tosiasian muuttaessaan julkisen talouden laskentamenetelmää, mistä on ollut seurauksena se, että Suomen tulos vuosia 2003—2004 kuvaavassa Kansainvälisessä kilpailuraportissa on parempi kuin Yhdysvaltojen. Myös Ruotsi ja Tanska ovat parantaneet asemiaan ja ovat nyt luokituksessa kolmannella ja neljännellä sijalla (aiemman viidennen ja kymmenennen sijan asemasta) (21).

| 3.2.9 | Tarkasteltaessa samanaikaisesti sekä tuottavuutta että verotusta havaitaan, ettei kireä verotus välttämättä estä tuottavuutta. Viidestä maasta, joiden tuottavuus on vuoden 1995 jälkeen kasvanut enemmän kuin Yhdysvaltojen, — Belgia, Itävalta, Suomi, Kreikka ja Irlanti — sekä kuudesta Yhdysvaltoja korkeamman tuottavuusasteen omaavasta maasta — Saksa, Alankomaat, Irlanti, Ranska, Belgia ja Norja (joka ei ole EU:n jäsen) — vain Irlannissa on alhainen verokanta. |
| --- | --- |

3.2.9

Tarkasteltaessa samanaikaisesti sekä tuottavuutta että verotusta havaitaan, ettei kireä verotus välttämättä estä tuottavuutta. Viidestä maasta, joiden tuottavuus on vuoden 1995 jälkeen kasvanut enemmän kuin Yhdysvaltojen, — Belgia, Itävalta, Suomi, Kreikka ja Irlanti — sekä kuudesta Yhdysvaltoja korkeamman tuottavuusasteen omaavasta maasta — Saksa, Alankomaat, Irlanti, Ranska, Belgia ja Norja (joka ei ole EU:n jäsen) — vain Irlannissa on alhainen verokanta.

| 3.2.10 | Edellä esitetty osoittaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen taloudet liittyvät vahvasti toisiinsa. Molemmilla on vahvuutensa ja heikkoutensa. Molempien talouksilla on lähivuosina edessään merkittäviä haasteita, minkä vuoksi niiden on lisättävä vuoropuhelua ja yhteistyötä, jotta talouselämä toimisi häiriöttä Atlantin kummallakin puolen. |
| --- | --- |

3.2.10

Edellä esitetty osoittaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen taloudet liittyvät vahvasti toisiinsa. Molemmilla on vahvuutensa ja heikkoutensa. Molempien talouksilla on lähivuosina edessään merkittäviä haasteita, minkä vuoksi niiden on lisättävä vuoropuhelua ja yhteistyötä, jotta talouselämä toimisi häiriöttä Atlantin kummallakin puolen.

3.3   Maailmanpolitiikka ja turvallisuus

| 3.3.1 | Kylmälle sodalle oli ominaista etenkin se, että EU:lla ja Yhdysvalloilla oli samantapaiset intressit. Siirtyminen kylmästä sodasta tilanteeseen, jossa pääasialliset strategiset haasteet ovat lähtöisin maantieteellisesti eri alueilta ja jossa uhat ovat muuttaneet luonnettaan, on saanut aikaan näkemyseroja siitä, miten uhkiin olisi vastattava. |
| --- | --- |

3.3.1

Kylmälle sodalle oli ominaista etenkin se, että EU:lla ja Yhdysvalloilla oli samantapaiset intressit. Siirtyminen kylmästä sodasta tilanteeseen, jossa pääasialliset strategiset haasteet ovat lähtöisin maantieteellisesti eri alueilta ja jossa uhat ovat muuttaneet luonnettaan, on saanut aikaan näkemyseroja siitä, miten uhkiin olisi vastattava.

| 3.3.2 | Globalisaatio voi saada paljon hyvää aikaan, ja se on raivannut tietä monille myönteisille seikoille. Globaalin talouden toimintatavoissa on kuitenkin vielä syvään juurtuneita ja piintyneitä epätasapainottavia tekijöitä. Kun maailmanlaajuistumista tarkastellaan väestön valtaosan kannalta, se ei ole täyttänyt useimpien ihmisten yksinkertaisia ja oikeutettuja odotuksia saada kunnollinen työpaikka ja turvata heidän lapsilleen parempi tulevaisuus. Koska maailmanlaajuinen terrorismi uhkaa avoimia yhteiskuntia, maailmanlaajuisessa hallinnossa on keskityttävä ihmisten huoliin ja pyrkimyksiin sekä parannettava luottamusta ja demokratiaa sekä yksittäisissä valtioissa että koko maailmassa, jotta maapallo olisi yhä turvallisempi. Globalisaation lähtökohdaksi on otettava yleismaailmallisesti tunnustetut arvot sekä ihmisoikeuksien ja yksilön ihmisarvon kunnioittaminen (22). Jos globalisaatiota hallitaan nykyistä paremmin, maapallon ihmiset lähentyvät toisiaan ja maailmasta tulee entistä vauraampi. Globalisaation laadun parantaminen on keskeisessä asemassa parannettaessa ihmisten elämänlaatua ja tehtäessä 2000-luvun ihmisten elämää turvallisemmaksi kaikkialla maapallolla. Jos taas maailmanlaajuistumista hallitaan edelleen yksipuolisesti, tyytymättömyys siihen kasvaa entisestään. |
| --- | --- |

3.3.2

Globalisaatio voi saada paljon hyvää aikaan, ja se on raivannut tietä monille myönteisille seikoille. Globaalin talouden toimintatavoissa on kuitenkin vielä syvään juurtuneita ja piintyneitä epätasapainottavia tekijöitä. Kun maailmanlaajuistumista tarkastellaan väestön valtaosan kannalta, se ei ole täyttänyt useimpien ihmisten yksinkertaisia ja oikeutettuja odotuksia saada kunnollinen työpaikka ja turvata heidän lapsilleen parempi tulevaisuus. Koska maailmanlaajuinen terrorismi uhkaa avoimia yhteiskuntia, maailmanlaajuisessa hallinnossa on keskityttävä ihmisten huoliin ja pyrkimyksiin sekä parannettava luottamusta ja demokratiaa sekä yksittäisissä valtioissa että koko maailmassa, jotta maapallo olisi yhä turvallisempi. Globalisaation lähtökohdaksi on otettava yleismaailmallisesti tunnustetut arvot sekä ihmisoikeuksien ja yksilön ihmisarvon kunnioittaminen (22). Jos globalisaatiota hallitaan nykyistä paremmin, maapallon ihmiset lähentyvät toisiaan ja maailmasta tulee entistä vauraampi. Globalisaation laadun parantaminen on keskeisessä asemassa parannettaessa ihmisten elämänlaatua ja tehtäessä 2000-luvun ihmisten elämää turvallisemmaksi kaikkialla maapallolla. Jos taas maailmanlaajuistumista hallitaan edelleen yksipuolisesti, tyytymättömyys siihen kasvaa entisestään.

| 3.3.3 | Tällaisessa tilanteessa korruption, diktatuurien ja epäonnistuneiden hallitusten torjuminen sekä työmarkkinaneuvottelumallin ja kansalaisyhteiskunnan rakenteiden aikaansaaminen kaikkialla maailmassa, erityisesti sellaisissa maissa, joiden hallintorakenteet ovat heikot tai vasta kehittymässä, saattaa olla hyödyllinen tapa tehdä maailma turvallisemmaksi ja parantaa kansalaisten mahdollisuuksia osallistua heidän elin- ja työolojaan koskevaan päätöksentekoon. |
| --- | --- |

3.3.3

Tällaisessa tilanteessa korruption, diktatuurien ja epäonnistuneiden hallitusten torjuminen sekä työmarkkinaneuvottelumallin ja kansalaisyhteiskunnan rakenteiden aikaansaaminen kaikkialla maailmassa, erityisesti sellaisissa maissa, joiden hallintorakenteet ovat heikot tai vasta kehittymässä, saattaa olla hyödyllinen tapa tehdä maailma turvallisemmaksi ja parantaa kansalaisten mahdollisuuksia osallistua heidän elin- ja työolojaan koskevaan päätöksentekoon.

| 3.3.4 | ETSK:lla on pitkät perinteet sosiaalidialogin ja kansalaisvuoropuhelun rakentajana ja lujittajana EU:n tulevissa jäsenvaltioissa ja unionin ulkopuolisissa maissa. ETSK on niin ikään osallistunut aktiivisesti EU:n käynnistämään Barcelonan prosessiin, joka on Euroopan rakennustyön jatkamisen kannalta hyödyllinen perusta. Lisäksi demokratisoinnin tukemisesta ja työmarkkinaneuvottelumallin rakentamisesta Irakissa saattaa esimerkiksi muotoutua EU:n ja Yhdysvaltojen yhteinen hanke. |
| --- | --- |

3.3.4

ETSK:lla on pitkät perinteet sosiaalidialogin ja kansalaisvuoropuhelun rakentajana ja lujittajana EU:n tulevissa jäsenvaltioissa ja unionin ulkopuolisissa maissa. ETSK on niin ikään osallistunut aktiivisesti EU:n käynnistämään Barcelonan prosessiin, joka on Euroopan rakennustyön jatkamisen kannalta hyödyllinen perusta. Lisäksi demokratisoinnin tukemisesta ja työmarkkinaneuvottelumallin rakentamisesta Irakissa saattaa esimerkiksi muotoutua EU:n ja Yhdysvaltojen yhteinen hanke.

| 3.3.5 | Yhdysvaltojen ja EU:n olisi parannettava yhteistyötään myös liikenneturvallisuuden alalla. ETSK:n mielestä ”EU:n on kiireellisesti käytävä kansainvälisen toiminnan johtoon, jotta voitaisiin kehittää avarammat turvallisuuspuitteet, joiden ansiosta pystytään puuttumaan terrorismin syihin sen sijaan, että yritettäisiin pelkästään eliminoida sen seuraukset. — Kun otetaan huomioon meri- ja ilmaliikenteen kansainvälinen luonne, tulee turvallisuusvaatimukset perustaa vastavuoroisiin järjestelyihin, joita sovelletaan yhdenmukaisesti ja kohdistetaan samoin kaikkiin osapuoliin ja jotka eivät haittaa kauppaa sujumasta mahdollisimman tehokkaasti.” ETSK varoitti lisäksi siitä, että ”Eurooppalaiseen filosofiaan ja kulttuuriin kuuluu keskeisesti ihmisoikeuksien kunnioitus. Näitä ikiaikaisia periaatteita ei tule milloinkaan sivuuttaa toimittaessa terrorismin uhkaa vastaan.” (23) Yhdysvaltojen ja EU:n marraskuussa 2003 tekemä sopimus konttien turvallisuudesta ja sopimuksen täytäntöönpano tarjoavat tilaisuuden keskustella asiasta transatlanttisen vuoropuhelun puitteissa. Yhdysvallat ja EU tekevät kansainvälistä yhteistyötä myös ILO:ssa, jossa käsitellään merenkulkijoiden identiteettiä, sekä Kansainvälisen merenkulkujärjestön ja ILO:n yhteishankkeessa satamarakenteiden turvallisuudesta. |
| --- | --- |

3.3.5

Yhdysvaltojen ja EU:n olisi parannettava yhteistyötään myös liikenneturvallisuuden alalla. ETSK:n mielestä ”EU:n on kiireellisesti käytävä kansainvälisen toiminnan johtoon, jotta voitaisiin kehittää avarammat turvallisuuspuitteet, joiden ansiosta pystytään puuttumaan terrorismin syihin sen sijaan, että yritettäisiin pelkästään eliminoida sen seuraukset. — Kun otetaan huomioon meri- ja ilmaliikenteen kansainvälinen luonne, tulee turvallisuusvaatimukset perustaa vastavuoroisiin järjestelyihin, joita sovelletaan yhdenmukaisesti ja kohdistetaan samoin kaikkiin osapuoliin ja jotka eivät haittaa kauppaa sujumasta mahdollisimman tehokkaasti.” ETSK varoitti lisäksi siitä, että ”Eurooppalaiseen filosofiaan ja kulttuuriin kuuluu keskeisesti ihmisoikeuksien kunnioitus. Näitä ikiaikaisia periaatteita ei tule milloinkaan sivuuttaa toimittaessa terrorismin uhkaa vastaan.” (23) Yhdysvaltojen ja EU:n marraskuussa 2003 tekemä sopimus konttien turvallisuudesta ja sopimuksen täytäntöönpano tarjoavat tilaisuuden keskustella asiasta transatlanttisen vuoropuhelun puitteissa. Yhdysvallat ja EU tekevät kansainvälistä yhteistyötä myös ILO:ssa, jossa käsitellään merenkulkijoiden identiteettiä, sekä Kansainvälisen merenkulkujärjestön ja ILO:n yhteishankkeessa satamarakenteiden turvallisuudesta.

3.4   Maailmanlaajuistuminen — Kansainvälinen talous-, yhteiskunta- ja ympäristökehitys

| 3.4.1 | Globalisaatio on avannut mahdollisuudet moniin hyötyihin, edistänyt avoimia yhteiskuntia ja avoimia talouksia sekä kannustanut aiempaa vapaampaan tavaroiden, ajatusten ja tiedon vaihtoon. Todella globaali tietoisuus alkaa olla muotoutumassa. Sen ansiosta seurataan valppaasti köyhyyden aiheuttamaa eriarvoisuutta, yhdistymisvapauden loukkauksia, sukupuoleen kohdistuvaa syrjintää, lapsityövoiman käyttöä ja ympäristön pilaantumista kaikkialla maailmassa (24). |
| --- | --- |

3.4.1

Globalisaatio on avannut mahdollisuudet moniin hyötyihin, edistänyt avoimia yhteiskuntia ja avoimia talouksia sekä kannustanut aiempaa vapaampaan tavaroiden, ajatusten ja tiedon vaihtoon. Todella globaali tietoisuus alkaa olla muotoutumassa. Sen ansiosta seurataan valppaasti köyhyyden aiheuttamaa eriarvoisuutta, yhdistymisvapauden loukkauksia, sukupuoleen kohdistuvaa syrjintää, lapsityövoiman käyttöä ja ympäristön pilaantumista kaikkialla maailmassa (24).

| 3.4.2 | Vaikka kauppavaihto, ulkomaiset investoinnit ja maailmanlaajuinen hyvinvointi ovat lisääntyneet, globalisaatiolla ei ole ollut kaikkien kannalta myönteisiä vaikutuksia. Kun tavaroiden, pääoman, palveluiden ja ihmisten liikkuvuuden tiellä olevia esteitä on vähennetty kaikkialla maailmassa, yritysten kansainvälinen toiminta on helpottunut. Mutta samalla on luotu kansainväliset kilpailuolot, jotka vaikuttavat huolestuttavasti työntekijöihin, verotukseen sekä sosiaaliturvajärjestelmien ja yleishyödyllisten palveluiden rahoituksen kestävyyteen. Ne ovat vuodesta 1990 lähtien lisänneet köyhyyttä eri puolilla maapalloa kaikkiaan 54 maassa (25). Maiden välinen ja niiden sisäinen eriarvoisuus on lisääntynyt, ja rahamarkkinoiden häilyvyys sekä makrotalouden epätasapaino, kuten valuuttasuhteet tai kaupan epätasapaino, uhkaavat maailmantalouden vakautta. |
| --- | --- |

3.4.2

Vaikka kauppavaihto, ulkomaiset investoinnit ja maailmanlaajuinen hyvinvointi ovat lisääntyneet, globalisaatiolla ei ole ollut kaikkien kannalta myönteisiä vaikutuksia. Kun tavaroiden, pääoman, palveluiden ja ihmisten liikkuvuuden tiellä olevia esteitä on vähennetty kaikkialla maailmassa, yritysten kansainvälinen toiminta on helpottunut. Mutta samalla on luotu kansainväliset kilpailuolot, jotka vaikuttavat huolestuttavasti työntekijöihin, verotukseen sekä sosiaaliturvajärjestelmien ja yleishyödyllisten palveluiden rahoituksen kestävyyteen. Ne ovat vuodesta 1990 lähtien lisänneet köyhyyttä eri puolilla maapalloa kaikkiaan 54 maassa (25). Maiden välinen ja niiden sisäinen eriarvoisuus on lisääntynyt, ja rahamarkkinoiden häilyvyys sekä makrotalouden epätasapaino, kuten valuuttasuhteet tai kaupan epätasapaino, uhkaavat maailmantalouden vakautta.

| 3.4.3 | Yhdistämällä ponnistuksensa EU ja Yhdysvallat voivat tuoda esiin globalisaation taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöpotentiaalin parantamalla hallintoa sekä yksittäisten valtioiden että kansainvälisellä tasolla ja parantamalla kansainvälistä kauppaa, investointeja, rahoitusta ja muuttoliikettä koskevia sääntöjä siten, että niissä otetaan huomioon kaikki edut, oikeudet ja vastuut. Näin kasvun tuomat edut saadaan jaettua laajemmin ja tasapuolisemmin ja luotua turvallisuutta ja vakautta kaikkien eduksi. |
| --- | --- |

3.4.3

Yhdistämällä ponnistuksensa EU ja Yhdysvallat voivat tuoda esiin globalisaation taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöpotentiaalin parantamalla hallintoa sekä yksittäisten valtioiden että kansainvälisellä tasolla ja parantamalla kansainvälistä kauppaa, investointeja, rahoitusta ja muuttoliikettä koskevia sääntöjä siten, että niissä otetaan huomioon kaikki edut, oikeudet ja vastuut. Näin kasvun tuomat edut saadaan jaettua laajemmin ja tasapuolisemmin ja luotua turvallisuutta ja vakautta kaikkien eduksi.

| 3.4.4 | Maailmanlaajuista hallintoa on parannettava. Kansainvälisillä järjestöillä on nykyisin monenlaisia mandaatteja, ja niiden on koordinoitava toimintaansa. Globalisaation hallinnan tehostaminen edellyttää WTO:n, IMF:n, Maailmanpankin ja OECD:n yhteistoimintaa muiden kansainvälisten instituutioiden kanssa, etenkin ILO:n ja YK:n kanssa, sekä näiden instituutioiden hallintoelinten tehostamista. Yhteistyön on katettava myös sosiaalidialogi ja kansalaisvuoropuhelu. |
| --- | --- |

3.4.4

Maailmanlaajuista hallintoa on parannettava. Kansainvälisillä järjestöillä on nykyisin monenlaisia mandaatteja, ja niiden on koordinoitava toimintaansa. Globalisaation hallinnan tehostaminen edellyttää WTO:n, IMF:n, Maailmanpankin ja OECD:n yhteistoimintaa muiden kansainvälisten instituutioiden kanssa, etenkin ILO:n ja YK:n kanssa, sekä näiden instituutioiden hallintoelinten tehostamista. Yhteistyön on katettava myös sosiaalidialogi ja kansalaisvuoropuhelu.

| 3.4.5 | ETSK korostaa, että on tärkeää kunnioittaa työelämän keskeisiä normeja ja panna ne täytäntöön. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että USA:n valtiovarainministeriö tukee edelleen Maailmanpankin ja IMF:n pyrkimyksiä pitää työelämän perusnormien tunnustamista tärkeänä, instituutioiden kehittämisohjelmaan sisällytettävänä kysymyksenä (26). |
| --- | --- |

3.4.5

ETSK korostaa, että on tärkeää kunnioittaa työelämän keskeisiä normeja ja panna ne täytäntöön. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että USA:n valtiovarainministeriö tukee edelleen Maailmanpankin ja IMF:n pyrkimyksiä pitää työelämän perusnormien tunnustamista tärkeänä, instituutioiden kehittämisohjelmaan sisällytettävänä kysymyksenä (26).

| 3.4.6 | ETSK asettaa kyseenalaiseksi Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n tukeman työmarkkinoiden sääntelyn radikaalin purkamisen Euroopassa (27). Komitea katsoo, että toiminnalla voi olla vakavia seurauksia eurooppalaiselle yhteiskuntamallille. Komitean mielestä sosiaaliset turvaverkot toimivat talouslaman aikana kipeästi kaivattuina automaattisina vakauttajina. |
| --- | --- |

3.4.6

ETSK asettaa kyseenalaiseksi Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n tukeman työmarkkinoiden sääntelyn radikaalin purkamisen Euroopassa (27). Komitea katsoo, että toiminnalla voi olla vakavia seurauksia eurooppalaiselle yhteiskuntamallille. Komitean mielestä sosiaaliset turvaverkot toimivat talouslaman aikana kipeästi kaivattuina automaattisina vakauttajina.

| 3.4.7 | Atlantin kummallakin puolen kasvaa huoli siitä, että työpaikat viedään teknologian sallimien mahdollisuuksien ja vähäisempien kaupan esteiden sekä erilaisen sääntelykäytäntönsä ansiosta edullisemmassa kilpailuasemassa oleville alueille, joilla työelämän normit ovat löyhempiä sekä ympäristöstandardit ja eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset alhaisempia. Monet taloustieteilijät ovat myöntäneet suuntauksen olevan looginen vapaakaupan mukanaan tuoma ilmiö, joka on mahdollistanut työpaikkojen vaivattoman siirtämisen matalapalkkamaihin (28). Tämän voidaan odottaa aiheuttavan vastaisuudessa rakenteellista pitkäaikaistyöttömyyttä. Koska sekä EU:n perussopimuksissa että luonnoksessa unionin tulevaksi perustuslakisopimukseksi kehotetaan parantamaan elin- ja työoloja, olisi pohdittava mahdollisuutta tiukentaa tällaisten alueiden työelämän normeja ja ympäristömääräyksiä sekä parantaa niiden elin- ja työoloja. Samalla eurooppalaiset ja amerikkalaiset normit olisi säilytettävä nykyisellä tasolla ja parannettava niitä entisestään. |
| --- | --- |

3.4.7

Atlantin kummallakin puolen kasvaa huoli siitä, että työpaikat viedään teknologian sallimien mahdollisuuksien ja vähäisempien kaupan esteiden sekä erilaisen sääntelykäytäntönsä ansiosta edullisemmassa kilpailuasemassa oleville alueille, joilla työelämän normit ovat löyhempiä sekä ympäristöstandardit ja eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset alhaisempia. Monet taloustieteilijät ovat myöntäneet suuntauksen olevan looginen vapaakaupan mukanaan tuoma ilmiö, joka on mahdollistanut työpaikkojen vaivattoman siirtämisen matalapalkkamaihin (28). Tämän voidaan odottaa aiheuttavan vastaisuudessa rakenteellista pitkäaikaistyöttömyyttä. Koska sekä EU:n perussopimuksissa että luonnoksessa unionin tulevaksi perustuslakisopimukseksi kehotetaan parantamaan elin- ja työoloja, olisi pohdittava mahdollisuutta tiukentaa tällaisten alueiden työelämän normeja ja ympäristömääräyksiä sekä parantaa niiden elin- ja työoloja. Samalla eurooppalaiset ja amerikkalaiset normit olisi säilytettävä nykyisellä tasolla ja parannettava niitä entisestään.

| 3.4.8 | Viime vuosien yritysskandaalien myötä USA:n yleinen mielipide on alkanut suhtautua yrityksiin aiempaa kriittisemmin: 77 prosenttia amerikkalaisista katsoo, että muutamilla suuryrityksillä on liikaa valtaa, ja 62 prosenttia katsoo liikeyritysten tekevän liikaa voittoa (29). Yrityshallinto on siis tärkeä seikka. Jo toteutettujen konkreettisten toimien ja valmisteilla olevien toimien lisäksi — Yhdysvaltojen säätämä Sarbanes-Oxleyn laki, OECD:n yrityshallinnon periaatteiden tarkistus sekä EU:ssa ja jäsenvaltioissa toteutetut toimet — on ryhdyttävä koordinoimaan toimintaa, jotta varmistetaan, että yrityksiä hallitaan vastuuntuntoisesti ja että hallinnossa huomioidaan kaikkien asianosaisten edut. |
| --- | --- |

3.4.8

Viime vuosien yritysskandaalien myötä USA:n yleinen mielipide on alkanut suhtautua yrityksiin aiempaa kriittisemmin: 77 prosenttia amerikkalaisista katsoo, että muutamilla suuryrityksillä on liikaa valtaa, ja 62 prosenttia katsoo liikeyritysten tekevän liikaa voittoa (29). Yrityshallinto on siis tärkeä seikka. Jo toteutettujen konkreettisten toimien ja valmisteilla olevien toimien lisäksi — Yhdysvaltojen säätämä Sarbanes-Oxleyn laki, OECD:n yrityshallinnon periaatteiden tarkistus sekä EU:ssa ja jäsenvaltioissa toteutetut toimet — on ryhdyttävä koordinoimaan toimintaa, jotta varmistetaan, että yrityksiä hallitaan vastuuntuntoisesti ja että hallinnossa huomioidaan kaikkien asianosaisten edut.

| 3.4.9 | Sekä EU että Yhdysvallat ovat pyrkineet vauhdittamaan edistystä Dohan-kierroksella. Varmistaakseen, että kansalaisyhteiskunnan näkemykset otetaan nykyistä paremmin huomioon EU:n laajuisissa neuvotteluissa, Euroopan komission kauppapolitiikan pääosasto on tarjonnut kansalaisyhteiskunnalle mahdollisuuden osallistua neuvottelujen valmistelutyöhön ja seurantaan. Myös ETSK on täysimittaisesti mukana kyseisessä prosessissa. ETSK aikoo myös tehdä aloitteen vuoropuhelun käynnistämiseksi kaikilta mantereilta peräisin olevien kumppaneidensa kanssa. Näin komitea voi tehostaa osuuttaan prosessissa. WTO:hon liittyvistä seikoista järjestetään konferenssi heinäkuussa 2004 (30). |
| --- | --- |

3.4.9

Sekä EU että Yhdysvallat ovat pyrkineet vauhdittamaan edistystä Dohan-kierroksella. Varmistaakseen, että kansalaisyhteiskunnan näkemykset otetaan nykyistä paremmin huomioon EU:n laajuisissa neuvotteluissa, Euroopan komission kauppapolitiikan pääosasto on tarjonnut kansalaisyhteiskunnalle mahdollisuuden osallistua neuvottelujen valmistelutyöhön ja seurantaan. Myös ETSK on täysimittaisesti mukana kyseisessä prosessissa. ETSK aikoo myös tehdä aloitteen vuoropuhelun käynnistämiseksi kaikilta mantereilta peräisin olevien kumppaneidensa kanssa. Näin komitea voi tehostaa osuuttaan prosessissa. WTO:hon liittyvistä seikoista järjestetään konferenssi heinäkuussa 2004 (30).

| 3.4.10 | Kansalaiset Atlantin molemmin puolin ovat selvästikin huolissaan ympäristöasioista ja ilmastonmuutoksesta, mutta hallitusten näkemykset asiasta poikkeavat melkoisesti toisistaan. Pentagon on hiljattain julkaissut tutkimuksen erilaisten skenaarioiden turvallisuusvaikutuksista ilmastonmuutokseen. Kiisteltäessä Kioton pöytäkirjan ratifioinnista ilmastonmuutoksen mahdolliset vaikutukset ovat varmasti eräs tärkeä — joskin visainen — keskustelunaihe. |
| --- | --- |

3.4.10

Kansalaiset Atlantin molemmin puolin ovat selvästikin huolissaan ympäristöasioista ja ilmastonmuutoksesta, mutta hallitusten näkemykset asiasta poikkeavat melkoisesti toisistaan. Pentagon on hiljattain julkaissut tutkimuksen erilaisten skenaarioiden turvallisuusvaikutuksista ilmastonmuutokseen. Kiisteltäessä Kioton pöytäkirjan ratifioinnista ilmastonmuutoksen mahdolliset vaikutukset ovat varmasti eräs tärkeä — joskin visainen — keskustelunaihe.

| 3.4.11 | ETSK on usein korostanut myös kestävän kehityksen merkitystä. Vaikka maapallon huippukokouksen kaltaisissa kansainvälisissä tapaamisissa on annettu juhlallisia julistuksia ja sovittu Millennium-tavoitteista tai Lissabonin strategiasta, konkreettisiin toimiin ei vielä ole ryhdytty. ETSK korostaakin useissa lausunnoissaan esittämäänsä kehotusta edistää asiaa (31). |
| --- | --- |

3.4.11

ETSK on usein korostanut myös kestävän kehityksen merkitystä. Vaikka maapallon huippukokouksen kaltaisissa kansainvälisissä tapaamisissa on annettu juhlallisia julistuksia ja sovittu Millennium-tavoitteista tai Lissabonin strategiasta, konkreettisiin toimiin ei vielä ole ryhdytty. ETSK korostaakin useissa lausunnoissaan esittämäänsä kehotusta edistää asiaa (31).

| 3.4.12 | EU on korostanut Dohan WTO-neuvotteluissa kauppapoliittisten toimenpiteiden ohella elintarvikkeiden turvallisuutta, kuluttajansuojaa ja eläinten hyvinvointia. EU:n mielestä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyviä kansainvälisen kaupan sääntöjä on parannettava ja muutettava aiempaa avoimemmiksi. |
| --- | --- |

3.4.12

EU on korostanut Dohan WTO-neuvotteluissa kauppapoliittisten toimenpiteiden ohella elintarvikkeiden turvallisuutta, kuluttajansuojaa ja eläinten hyvinvointia. EU:n mielestä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyviä kansainvälisen kaupan sääntöjä on parannettava ja muutettava aiempaa avoimemmiksi.

| 3.4.13 | Maatalouskauppa on yksi vaikeimmista aiheista muun muassa hullun lehmän taudin (BSE), naudanlihan hormonien, viljelytekniikoiden, elintarvikkeiden turvallisuuden ja muuntogeenisten tuotteiden (GMO-tuotteiden) ohella. EU ja Yhdysvallat tekevät runsaasti yhteistyötä maatalouskaupan alalla. GMO:t ja hormonit ovat tuottaneet näille suurille kauppakumppaneille jonkin verran kauppapoliittisia ongelmia. On tärkeää muistaa, että EU ja Yhdysvallat ovat kyenneet tekemään rakentavia kompromisseja meneillään olevalla Dohan kierroksella etenkin maatalousalalla. EU on korostanut ympäristöä ja eläinten hyvinvointia kunnioittavan eurooppalaisen maatalousmallin roolia ja maatalouspolitiikan maltillista uudistamista. Tulevissa kauppasopimuksissa ja kauppaa koskevissa säännöissä olisi hyvin tärkeää ottaa huomioon muut kuin kaupalliset seikat ja kehitysmaiden etuusjärjestelmät. |
| --- | --- |

3.4.13

Maatalouskauppa on yksi vaikeimmista aiheista muun muassa hullun lehmän taudin (BSE), naudanlihan hormonien, viljelytekniikoiden, elintarvikkeiden turvallisuuden ja muuntogeenisten tuotteiden (GMO-tuotteiden) ohella. EU ja Yhdysvallat tekevät runsaasti yhteistyötä maatalouskaupan alalla. GMO:t ja hormonit ovat tuottaneet näille suurille kauppakumppaneille jonkin verran kauppapoliittisia ongelmia. On tärkeää muistaa, että EU ja Yhdysvallat ovat kyenneet tekemään rakentavia kompromisseja meneillään olevalla Dohan kierroksella etenkin maatalousalalla. EU on korostanut ympäristöä ja eläinten hyvinvointia kunnioittavan eurooppalaisen maatalousmallin roolia ja maatalouspolitiikan maltillista uudistamista. Tulevissa kauppasopimuksissa ja kauppaa koskevissa säännöissä olisi hyvin tärkeää ottaa huomioon muut kuin kaupalliset seikat ja kehitysmaiden etuusjärjestelmät.

| 3.4.14 | EU:n uusin laajentuminen on merkittävin unionin tähänastisista haasteista. Se on samalla dynaaminen prosessi ja askel kohti Euroopan yhdentymistä. Laajentuminen vahvistaa koko mantereen rauhaa, turvallisuutta ja vaurautta. Sekä EU että Yhdysvallat ovat kiinnostuneita EU:n uusien jäsenvaltioiden kehittämisestä, suhteiden parantamisesta Venäjän ja EU:n uusien naapureiden kanssa sekä ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja demokratian edistämisestä. |
| --- | --- |

3.4.14

EU:n uusin laajentuminen on merkittävin unionin tähänastisista haasteista. Se on samalla dynaaminen prosessi ja askel kohti Euroopan yhdentymistä. Laajentuminen vahvistaa koko mantereen rauhaa, turvallisuutta ja vaurautta. Sekä EU että Yhdysvallat ovat kiinnostuneita EU:n uusien jäsenvaltioiden kehittämisestä, suhteiden parantamisesta Venäjän ja EU:n uusien naapureiden kanssa sekä ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja demokratian edistämisestä.

3.5   Transatlanttiset instituutiot

| 3.5.1 | 1990-luvulla tehtyjen sopimusten mukaiset institutionaaliset järjestelyt ovat herättäneet jonkin verran tyytymättömyyttä. Syynä ovat olleet muun muassa EU:n ja Yhdysvaltojen valtasuhteiden epäsymmetria, osapuolten eriasteinen kuuluminen Natoon, EU:hun ja muihin instituutioihin, EU:n keskeneräinen yhdentyminen sekä yleinen tyytymättömyys EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokoukseen (32). |
| --- | --- |

3.5.1

1990-luvulla tehtyjen sopimusten mukaiset institutionaaliset järjestelyt ovat herättäneet jonkin verran tyytymättömyyttä. Syynä ovat olleet muun muassa EU:n ja Yhdysvaltojen valtasuhteiden epäsymmetria, osapuolten eriasteinen kuuluminen Natoon, EU:hun ja muihin instituutioihin, EU:n keskeneräinen yhdentyminen sekä yleinen tyytymättömyys EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokoukseen (32).

| 3.5.2 | Viimeaikaiset ehdotukset institutionaalisten järjestelyjen parantamiseksi osoittavat, että jatkuvan, tiiviin vuoropuhelun käynnistäminen keskeisimmistä aiheista millä tahansa institutionaalisella tasolla näyttää olevan tarkoituksenmukaisin tapa edistää prosessia. Valitettavasti yhdessäkään lähestymistavassa ei oteta asianmukaisesti huomioon sitä, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan olisi hyödyllistä osallistua dialogiin. |
| --- | --- |

3.5.2

Viimeaikaiset ehdotukset institutionaalisten järjestelyjen parantamiseksi osoittavat, että jatkuvan, tiiviin vuoropuhelun käynnistäminen keskeisimmistä aiheista millä tahansa institutionaalisella tasolla näyttää olevan tarkoituksenmukaisin tapa edistää prosessia. Valitettavasti yhdessäkään lähestymistavassa ei oteta asianmukaisesti huomioon sitä, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan olisi hyödyllistä osallistua dialogiin.

3.6   Sitoumus toteuttaa transatlanttinen kumppanuus ja monenvälinen hallinto (33)

| 3.6.1 | Molemmat osapuolet korostavat EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden strategista merkitystä ja monenkeskistä kontekstia, koska maailmanlaajuiset haasteet edellyttävät voimien yhdistämistä. |
| --- | --- |

3.6.1

Molemmat osapuolet korostavat EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden strategista merkitystä ja monenkeskistä kontekstia, koska maailmanlaajuiset haasteet edellyttävät voimien yhdistämistä.

| 3.6.2 | Kuten joulukuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, ”transatlanttiset suhteet ovat korvaamattoman tärkeitä. EU on edelleen täysin sitoutunut rakentavaan, tasapainoiseen ja tavoitteelliseen yhteistyöhön transatlanttisten kumppaneidensa kanssa (34).” |
| --- | --- |

3.6.2

Kuten joulukuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, ”transatlanttiset suhteet ovat korvaamattoman tärkeitä. EU on edelleen täysin sitoutunut rakentavaan, tasapainoiseen ja tavoitteelliseen yhteistyöhön transatlanttisten kumppaneidensa kanssa (34).”

| 3.6.3 | ETSK on Eurooppa-neuvoston kanssa yhtä mieltä siitä, että strategiakumppaneiden on ensisijaisen tärkeää käydä jatkuvaa vuoropuhelua. Komitea suhtautuu myönteisesti neuvoston aikomukseen kannustaa kaikkinaista lainsäädäntäelinten ja kansalaisyhteiskunnan välistä Atlantin ylittävää vuoropuhelua. |
| --- | --- |

3.6.3

ETSK on Eurooppa-neuvoston kanssa yhtä mieltä siitä, että strategiakumppaneiden on ensisijaisen tärkeää käydä jatkuvaa vuoropuhelua. Komitea suhtautuu myönteisesti neuvoston aikomukseen kannustaa kaikkinaista lainsäädäntäelinten ja kansalaisyhteiskunnan välistä Atlantin ylittävää vuoropuhelua.

| 3.6.4 | Atlantin kummankin rannan kumppanit pystyvät sovittamaan yhteen näkemykset, joita aikamme haasteiden ratkaiseminen edellyttää, jos ne tekevät kahdenvälistä yhteistyötä ja toimivat yhdessä monenkeskisissä instituutioissa. |
| --- | --- |

3.6.4

Atlantin kummankin rannan kumppanit pystyvät sovittamaan yhteen näkemykset, joita aikamme haasteiden ratkaiseminen edellyttää, jos ne tekevät kahdenvälistä yhteistyötä ja toimivat yhdessä monenkeskisissä instituutioissa.

| 3.6.5 | Monet parhaillaan toteutettavat aloitteet ovat osoittaneet, että transatlanttinen yhteistyö on tärkeää ja että sitä on jatkettava ja syvennettävä. Yhdysvalloissa toimiva Saksan Marshall-säätiö ja Transatlanttinen verkosto The Transatlantic Policy Network (TPN) ovat olleet aktiivisimpina organisaatioina työstämässä EU:n ja Yhdysvaltojen suhteita. Ne ovat kartoittaneet yleistä mielipidettä sekä suhteiden taloudellisia näkökohtia Atlantin molemmin puolin, järjestäneet yhteyksiä ja konferensseja sekä tehneet suosituksia ja laatineet strategioita EU:n ja Yhdysvaltojen tuleville suhteille. |
| --- | --- |

3.6.5

Monet parhaillaan toteutettavat aloitteet ovat osoittaneet, että transatlanttinen yhteistyö on tärkeää ja että sitä on jatkettava ja syvennettävä. Yhdysvalloissa toimiva Saksan Marshall-säätiö ja Transatlanttinen verkosto The Transatlantic Policy Network (TPN) ovat olleet aktiivisimpina organisaatioina työstämässä EU:n ja Yhdysvaltojen suhteita. Ne ovat kartoittaneet yleistä mielipidettä sekä suhteiden taloudellisia näkökohtia Atlantin molemmin puolin, järjestäneet yhteyksiä ja konferensseja sekä tehneet suosituksia ja laatineet strategioita EU:n ja Yhdysvaltojen tuleville suhteille.

| 3.6.6 | Transatlanttinen verkosto on laatinut kymmenen kohtaa sisältävän 10-vuotisen toimintasuunnitelman transatlanttisen kumppanuuden vahvistamiseksi. Toimintasuunnitelma on määrä panna täytäntöön vuosina 2005—2015 yhteisesti sovittujen tavoitteiden, toimien ja edistymistä mittaavien valioarvioiden pohjalta. Strategian lähtökohtana on neljä kiinnostuksen kohdetta: talous, puolustus ja turvallisuus sekä poliittiset ja institutionaaliset intressit (35). |
| --- | --- |

3.6.6

Transatlanttinen verkosto on laatinut kymmenen kohtaa sisältävän 10-vuotisen toimintasuunnitelman transatlanttisen kumppanuuden vahvistamiseksi. Toimintasuunnitelma on määrä panna täytäntöön vuosina 2005—2015 yhteisesti sovittujen tavoitteiden, toimien ja edistymistä mittaavien valioarvioiden pohjalta. Strategian lähtökohtana on neljä kiinnostuksen kohdetta: talous, puolustus ja turvallisuus sekä poliittiset ja institutionaaliset intressit (35).

| 3.6.7 | Vaikka ohjelma on arvokas panos suhteiden kehittämiseksi, ETSK pahoittelee sitä, ettei siinä juurikaan mainita suhteiden sosiaalista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

3.6.7

Vaikka ohjelma on arvokas panos suhteiden kehittämiseksi, ETSK pahoittelee sitä, ettei siinä juurikaan mainita suhteiden sosiaalista ulottuvuutta.

| 3.6.8 | Talouspuolella on pitkään keskusteltu transatlanttisista markkinoista (36). TPN kehottaa syventämään ja laajentamaan transatlanttisia markkinoita. Jotkut ovat menneet vielä pidemmälle ja kehottavat perustamaan transatlanttisen vapaakauppa-alueen. EU:n yhdentymisestä ja NAFTA:sta saatujen kokemusten perusteella ETSK kannattaa sellaista lähestymistapaa, jossa yhdistetään taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus ja jonka lähtökohtana on taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus. Tämä vastaa myös EU:n perustuslakiluonnosta, jossa yhdeksi unionin päämääräksi asetetaan sosiaalinen markkinatalous. |
| --- | --- |

3.6.8

Talouspuolella on pitkään keskusteltu transatlanttisista markkinoista (36). TPN kehottaa syventämään ja laajentamaan transatlanttisia markkinoita. Jotkut ovat menneet vielä pidemmälle ja kehottavat perustamaan transatlanttisen vapaakauppa-alueen. EU:n yhdentymisestä ja NAFTA:sta saatujen kokemusten perusteella ETSK kannattaa sellaista lähestymistapaa, jossa yhdistetään taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus ja jonka lähtökohtana on taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus. Tämä vastaa myös EU:n perustuslakiluonnosta, jossa yhdeksi unionin päämääräksi asetetaan sosiaalinen markkinatalous.

4   Miten ja miksi transatlanttista kumppanuutta tulisi tehostaa?

| 4.1 | Vahva transatlanttinen kumppanuus on tärkeä liikkeellepaneva voima vastattaessa edessä oleviin haasteisiin. Sekä Eurooppa että Yhdysvallat tekevät yhteistyötä maailman eri alueiden kanssa joko kahdenvälisesti tai kansainvälisten instituutioiden tuella ja perustavat toimintansa omiin arvoihinsa, vakaumuksiinsa ja toimintaperiaatteisiinsa. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus sekä työmarkkinaosapuolten välinen ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelu ovat eurooppalaisen hallintotavan perustekijöitä, kun sitä vastoin Yhdysvalloissa niillä on huomattavasti vähemmän merkitystä. Lähestymistapojen väliset erot saattavat siten johtaa ristiriitaisiin suosituksiin ja yhteistoimintamalleihin asianomaisilla alueilla. |
| --- | --- |

4.1

Vahva transatlanttinen kumppanuus on tärkeä liikkeellepaneva voima vastattaessa edessä oleviin haasteisiin. Sekä Eurooppa että Yhdysvallat tekevät yhteistyötä maailman eri alueiden kanssa joko kahdenvälisesti tai kansainvälisten instituutioiden tuella ja perustavat toimintansa omiin arvoihinsa, vakaumuksiinsa ja toimintaperiaatteisiinsa. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus sekä työmarkkinaosapuolten välinen ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelu ovat eurooppalaisen hallintotavan perustekijöitä, kun sitä vastoin Yhdysvalloissa niillä on huomattavasti vähemmän merkitystä. Lähestymistapojen väliset erot saattavat siten johtaa ristiriitaisiin suosituksiin ja yhteistoimintamalleihin asianomaisilla alueilla.

| 4.1.1 | Yhdysvallat esimerkiksi suunnittelee Amerikkojen vapaakauppa-alueen perustamista NAFTA-sopimuksen mallin mukaisesti, mutta samanaikaisesti alueella ollaan toisaalta halukkaita hyödyntämään Euroopan yhdentymisestä saatuja kokemuksia. Niinkin erilaiset toimijat kuin Brasilian hallitus, Meksikon presidentti Vicente Fox (nk. NAFTA+), Yhdysvaltojen edustajat ja eräs ammattiliittojen verkosto ovat kehottaneet etsimään Amerikkojen vapaakauppaliitolle FTAA:lle vaihtoehtoa, jossa olisi EU:n kaltaisia aineksia, kuten eroja vähentävä kehitysrahasto, ihmisten vapaa liikkuvuus, osallistuminen päätöksentekoon, yhteinen valuutta ja velvoittavia sosiaalisia normeja (37). |
| --- | --- |

4.1.1

Yhdysvallat esimerkiksi suunnittelee Amerikkojen vapaakauppa-alueen perustamista NAFTA-sopimuksen mallin mukaisesti, mutta samanaikaisesti alueella ollaan toisaalta halukkaita hyödyntämään Euroopan yhdentymisestä saatuja kokemuksia. Niinkin erilaiset toimijat kuin Brasilian hallitus, Meksikon presidentti Vicente Fox (nk. NAFTA+), Yhdysvaltojen edustajat ja eräs ammattiliittojen verkosto ovat kehottaneet etsimään Amerikkojen vapaakauppaliitolle FTAA:lle vaihtoehtoa, jossa olisi EU:n kaltaisia aineksia, kuten eroja vähentävä kehitysrahasto, ihmisten vapaa liikkuvuus, osallistuminen päätöksentekoon, yhteinen valuutta ja velvoittavia sosiaalisia normeja (37).

| 4.1.2 | Toisena esimerkkinä mainittakoon, että 10—15 viime vuoden aikana sekä EU että kansainväliset organisaatiot, kuten IMF ja Maailmanpankki, ovat tukeneet taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia Keski- ja Itä-Euroopan tulevissa jäsenmaissa. Koska EU:lla on vain rajallisesti toimivaltaa ja oikeudellisia säännöksiä tietyillä aloilla — esimerkiksi sosiaaliturvajärjestelmistä —, tällaisia uudistuksia ovat johtaneet kansainväliset instituutiot, joiden arvot ja periaatteet eivät ole täysin yhteensopivia eurooppalaisen yhteiskuntamallin kanssa, mikä saattaa aiheuttaa ongelmia uusien maiden liittyessä unioniin (38). |
| --- | --- |

4.1.2

Toisena esimerkkinä mainittakoon, että 10—15 viime vuoden aikana sekä EU että kansainväliset organisaatiot, kuten IMF ja Maailmanpankki, ovat tukeneet taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia Keski- ja Itä-Euroopan tulevissa jäsenmaissa. Koska EU:lla on vain rajallisesti toimivaltaa ja oikeudellisia säännöksiä tietyillä aloilla — esimerkiksi sosiaaliturvajärjestelmistä —, tällaisia uudistuksia ovat johtaneet kansainväliset instituutiot, joiden arvot ja periaatteet eivät ole täysin yhteensopivia eurooppalaisen yhteiskuntamallin kanssa, mikä saattaa aiheuttaa ongelmia uusien maiden liittyessä unioniin (38).

| 4.2 | Jos Eurooppa haluaa saada äänensä paremmin kuuluviin kansainvälisellä näyttämöllä, sen on jatkettava yhdentymistä parantaakseen sanottavaansa ja toimintamahdollisuuksiaan kansainvälisessä yhteisössä. ETSK suhtautuu myönteisesti puheenjohtajavaltio Irlannin työpanokseen ja toivoo, että jäsenvaltioiden kannoissa viime aikoina tapahtunut kehitys auttaa pääsemään yhteisymmärrykseen tulevasta perustuslaista. |
| --- | --- |

4.2

Jos Eurooppa haluaa saada äänensä paremmin kuuluviin kansainvälisellä näyttämöllä, sen on jatkettava yhdentymistä parantaakseen sanottavaansa ja toimintamahdollisuuksiaan kansainvälisessä yhteisössä. ETSK suhtautuu myönteisesti puheenjohtajavaltio Irlannin työpanokseen ja toivoo, että jäsenvaltioiden kannoissa viime aikoina tapahtunut kehitys auttaa pääsemään yhteisymmärrykseen tulevasta perustuslaista.

| 4.3 | Transatlanttinen kumppanuus on synnyttänyt joukon institutionaalisia järjestelyjä, joiden osapuolina on sekä hallituksia että lainsäätäjiä ja kansalaisyhteiskunnan muodostamia verkostoja. Kansalaisyhteiskunta osallistuu monimuotoiseen transatlanttiseen vuoropuheluun, jonka aktiivisuudessa on eroja: |
| --- | --- |

4.3

Transatlanttinen kumppanuus on synnyttänyt joukon institutionaalisia järjestelyjä, joiden osapuolina on sekä hallituksia että lainsäätäjiä ja kansalaisyhteiskunnan muodostamia verkostoja. Kansalaisyhteiskunta osallistuu monimuotoiseen transatlanttiseen vuoropuheluun, jonka aktiivisuudessa on eroja:

| 4.3.1 | Liike-elämää käsittelevä transatlanttinen vuoropuhelu oli ensimmäinen ja samalla aktiivisin vuoropuhelumuoto. Sen tehokkuutta ja tulosten täytäntöönpanoa on kuitenkin epäilty. Vuoropuhelu herätettiin uudelleen henkiin EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa vuonna 2003. Kumpaakin osapuolta edustavat uudet puheenjohtajat totesivat äskettäin huomanneensa, että transatlanttinen liike-elämää käsittelevä vuoropuhelu on elvytettävä, jotta voidaan luoda esteettömät transatlanttiset markkinat ja piristää transatlanttista taloudellista yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.3.1

Liike-elämää käsittelevä transatlanttinen vuoropuhelu oli ensimmäinen ja samalla aktiivisin vuoropuhelumuoto. Sen tehokkuutta ja tulosten täytäntöönpanoa on kuitenkin epäilty. Vuoropuhelu herätettiin uudelleen henkiin EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa vuonna 2003. Kumpaakin osapuolta edustavat uudet puheenjohtajat totesivat äskettäin huomanneensa, että transatlanttinen liike-elämää käsittelevä vuoropuhelu on elvytettävä, jotta voidaan luoda esteettömät transatlanttiset markkinat ja piristää transatlanttista taloudellista yhteistyötä.

| 4.3.2 | Työmarkkinoita käsittelevää transatlanttista vuoropuhelua ovat käyneet enimmäkseen nykyiset ammatilliset keskusjärjestöt. Sitä on vahvistettava, jotta se antaisi monipuolisen panoksen transatlanttiseen vuoropuheluun ja sosiaalisen ulottuvuuden kehittämiseen. Vuosina 2001—2003 toteutettiin yhteishanke nimeltä ”Transatlanttisen vuoropuhelun tehostaminen työelämän alalla”. Hankkeen yhteydessä järjestettiin työpajoja, joihin osallistui monikansallisten yhtiöiden ay-väkeä. |
| --- | --- |

4.3.2

Työmarkkinoita käsittelevää transatlanttista vuoropuhelua ovat käyneet enimmäkseen nykyiset ammatilliset keskusjärjestöt. Sitä on vahvistettava, jotta se antaisi monipuolisen panoksen transatlanttiseen vuoropuheluun ja sosiaalisen ulottuvuuden kehittämiseen. Vuosina 2001—2003 toteutettiin yhteishanke nimeltä ”Transatlanttisen vuoropuhelun tehostaminen työelämän alalla”. Hankkeen yhteydessä järjestettiin työpajoja, joihin osallistui monikansallisten yhtiöiden ay-väkeä.

| 4.3.3 | Kuluttaja-asioita käsittelevä transatlanttinen vuoropuhelu on kuudessa vuodessa kehittynyt vilkkaimmaksi vuoropuhelumuodoksi. Sen yhteydessä on keskusteltu molempia osapuolia kiinnostavista aiheista, kuten GMO-tuotteista, ei-toivotusta kaupallisesta sähköpostista (roskapostista) ja sähköisistä tekijänoikeuksista sekä kehitysmaiden kuluttajia koskettavista asioista. Keskusteluun ovat osallistuneet EU:n ja Yhdysvaltojen kuluttajajärjestöt, ja siinä on huomioitu kummankin osapuolen viranomaisten kuluttajapoliittiset näkemykset. |
| --- | --- |

4.3.3

Kuluttaja-asioita käsittelevä transatlanttinen vuoropuhelu on kuudessa vuodessa kehittynyt vilkkaimmaksi vuoropuhelumuodoksi. Sen yhteydessä on keskusteltu molempia osapuolia kiinnostavista aiheista, kuten GMO-tuotteista, ei-toivotusta kaupallisesta sähköpostista (roskapostista) ja sähköisistä tekijänoikeuksista sekä kehitysmaiden kuluttajia koskettavista asioista. Keskusteluun ovat osallistuneet EU:n ja Yhdysvaltojen kuluttajajärjestöt, ja siinä on huomioitu kummankin osapuolen viranomaisten kuluttajapoliittiset näkemykset.

| 4.3.4 | Ympäristöasioita käsittelevää transatlanttista vuoropuhelua käytiin rahoitusvaikeuksien vuoksi vain vajaat kaksi vuotta, mutta se on ajankohtaisten ympäristöasioiden kannalta keskeinen vuoropuhelumuoto. |
| --- | --- |

4.3.4

Ympäristöasioita käsittelevää transatlanttista vuoropuhelua käytiin rahoitusvaikeuksien vuoksi vain vajaat kaksi vuotta, mutta se on ajankohtaisten ympäristöasioiden kannalta keskeinen vuoropuhelumuoto.

| 4.3.5 | Kummankin osapuolen parlamenttien käymää vuoropuhelua on kehitetty lainsäädäntäelinten transatlanttiseksi vuoropuheluksi. Se toteutetaan nykyisin videokonferenssien ja joka toinen vuosi järjestettävien tapaamisten muodossa. |
| --- | --- |

4.3.5

Kummankin osapuolen parlamenttien käymää vuoropuhelua on kehitetty lainsäädäntäelinten transatlanttiseksi vuoropuheluksi. Se toteutetaan nykyisin videokonferenssien ja joka toinen vuosi järjestettävien tapaamisten muodossa.

| 4.3.6 | Epävirallista maataloustuottajien transatlanttista vuoropuhelua on lujitettava ja se on yhdistettävä muihin transatlanttisen vuoropuhelun muotoihin ja verkostoihin. Siinä on otettava esiin sellaisia asioita kuin GMO:t, hormonit ja etenkin eurooppalainen maatalousmalli. |
| --- | --- |

4.3.6

Epävirallista maataloustuottajien transatlanttista vuoropuhelua on lujitettava ja se on yhdistettävä muihin transatlanttisen vuoropuhelun muotoihin ja verkostoihin. Siinä on otettava esiin sellaisia asioita kuin GMO:t, hormonit ja etenkin eurooppalainen maatalousmalli.

| 4.3.7 | Euroopan komissio on lisäksi käynnistänyt kaksi kansalaisille suunnattua koulutuspoliittista aloitetta. Niitä toteutetaan amerikkalaisiin yliopistoihin perustetuissa EU-keskuksissa, aivoriihissä, korkeakouluissa ja paikallistason verkostoissa. |
| --- | --- |

4.3.7

Euroopan komissio on lisäksi käynnistänyt kaksi kansalaisille suunnattua koulutuspoliittista aloitetta. Niitä toteutetaan amerikkalaisiin yliopistoihin perustetuissa EU-keskuksissa, aivoriihissä, korkeakouluissa ja paikallistason verkostoissa.

| 4.3.8 | Asetelmaa täydentävät muut epäviralliset vuoropuhelumuodot. |
| --- | --- |

4.3.8

Asetelmaa täydentävät muut epäviralliset vuoropuhelumuodot.

| 4.4 | Euroopan unionissa harjoittamansa neuvoa-antavan toiminnan sekä työmarkkinajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tekemänsä maailmanlaajuisen yhteistyön ansiosta ETSK on oivallisessa asemassa edistääkseen transatlanttista vuoropuhelua vahvistavaa toimintaa ja lähentääkseen osapuolia toisiinsa. |
| --- | --- |

4.4

Euroopan unionissa harjoittamansa neuvoa-antavan toiminnan sekä työmarkkinajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tekemänsä maailmanlaajuisen yhteistyön ansiosta ETSK on oivallisessa asemassa edistääkseen transatlanttista vuoropuhelua vahvistavaa toimintaa ja lähentääkseen osapuolia toisiinsa.

5   Ehdotukset ja suositukset

| 5.1 | Samoin kuin puheenjohtajavaltio Irlanti, joka pyrkii varmistamaan vankat ja tuloksekkaat poliittiset ja taloudelliset transatlanttiset suhteet, ETSK kannattaa lämpimästi transatlanttista vuoropuhelua. Komitea suosittaa, että vuoropuhelua lujitetaan ja laajennetaan kutsumalla keskusteluihin mukaan mahdollisimman monia sidosryhmiä ja toimijoita sekä kehittämällä ja laajentamalla lähestymistapaa kattamaan vuoropuhelumuotojen kannalta tärkeät kysymykset ja sidosryhmät Atlantin molemmin puolin. |
| --- | --- |

5.1

Samoin kuin puheenjohtajavaltio Irlanti, joka pyrkii varmistamaan vankat ja tuloksekkaat poliittiset ja taloudelliset transatlanttiset suhteet, ETSK kannattaa lämpimästi transatlanttista vuoropuhelua. Komitea suosittaa, että vuoropuhelua lujitetaan ja laajennetaan kutsumalla keskusteluihin mukaan mahdollisimman monia sidosryhmiä ja toimijoita sekä kehittämällä ja laajentamalla lähestymistapaa kattamaan vuoropuhelumuotojen kannalta tärkeät kysymykset ja sidosryhmät Atlantin molemmin puolin.

| 5.2 | ETSK kannattaa vahvasti sitä, että Yhdysvaltojen ja Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edustaville merkittäville edunvalvontaryhmille tarjotaan rakentava mahdollisuus osallistua vuoropuheluun. 1990-luvulla sopimuksin luotu vuoropuhelurakenne on hyödyllinen väline, jota voidaan ja tulee kehittää edelleen käsittämään yhä useampia kansalaisyhteiskunnan verkostoja. |
| --- | --- |

5.2

ETSK kannattaa vahvasti sitä, että Yhdysvaltojen ja Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edustaville merkittäville edunvalvontaryhmille tarjotaan rakentava mahdollisuus osallistua vuoropuheluun. 1990-luvulla sopimuksin luotu vuoropuhelurakenne on hyödyllinen väline, jota voidaan ja tulee kehittää edelleen käsittämään yhä useampia kansalaisyhteiskunnan verkostoja.

| 5.2.1 | Jotta vuoropuhelumuodot ja verkostot toimisivat tehokkaasti, niitä olisi kehitettävä sidosryhmien intressien, pyrkimysten ja huolenaiheiden pohjalta ja niissä olisi huomioitava asianomaisia kumppaneita kiinnostavat keskeiset aiheet. Saattaisi olla hyödyllistä keskustella perinpohjaisesti vuoropuhelumuotojen roolista ja tehtävästä sekä siitä, miten niitä voidaan tehostaa. Atlantin kummallakin puolen on muun muassa opittava ymmärtämään etenkin hallitusten ja parlamenttien käymän vuoropuhelun rooli, koska hallitukset ja parlamentit ovat tärkeitä poliittisia vuoropuhelukumppaneita. |
| --- | --- |

5.2.1

Jotta vuoropuhelumuodot ja verkostot toimisivat tehokkaasti, niitä olisi kehitettävä sidosryhmien intressien, pyrkimysten ja huolenaiheiden pohjalta ja niissä olisi huomioitava asianomaisia kumppaneita kiinnostavat keskeiset aiheet. Saattaisi olla hyödyllistä keskustella perinpohjaisesti vuoropuhelumuotojen roolista ja tehtävästä sekä siitä, miten niitä voidaan tehostaa. Atlantin kummallakin puolen on muun muassa opittava ymmärtämään etenkin hallitusten ja parlamenttien käymän vuoropuhelun rooli, koska hallitukset ja parlamentit ovat tärkeitä poliittisia vuoropuhelukumppaneita.

| 5.2.2 | Aikaisemmat kokemukset osoittavat, että hallitusten ja korkeiden virkamiesten olisi myös osallistuttava vuoropuheluun ja verkostoihin. Se tekisi niistä eturyhmien kannalta houkuttelevampia. Vuoropuhelujen ja verkostojen vahvistaminen edellyttää myös, että niiden pohdintojen tulokset otetaan nykyistä paremmin huomioon poliittisissa päätöksissä. |
| --- | --- |

5.2.2

Aikaisemmat kokemukset osoittavat, että hallitusten ja korkeiden virkamiesten olisi myös osallistuttava vuoropuheluun ja verkostoihin. Se tekisi niistä eturyhmien kannalta houkuttelevampia. Vuoropuhelujen ja verkostojen vahvistaminen edellyttää myös, että niiden pohdintojen tulokset otetaan nykyistä paremmin huomioon poliittisissa päätöksissä.

| 5.2.3 | Vuoropuhelumuotojen ja verkostojen ylläpitäminen ja niiden vahvistaminen edellyttää sitoutumista ja rahoituksesta huolehtimista, keskeiset kustannukset mukaan luettuina. ETSK toteaa, että rahoitukseen tulisi sisällyttää myös kokouksiin myönnettävä tuki, sillä niitä tarvitaan yhteisen maaperän löytämiseksi, sekä yhteisten hankkeiden kehittämiseen myönnettävä tuki. |
| --- | --- |

5.2.3

Vuoropuhelumuotojen ja verkostojen ylläpitäminen ja niiden vahvistaminen edellyttää sitoutumista ja rahoituksesta huolehtimista, keskeiset kustannukset mukaan luettuina. ETSK toteaa, että rahoitukseen tulisi sisällyttää myös kokouksiin myönnettävä tuki, sillä niitä tarvitaan yhteisen maaperän löytämiseksi, sekä yhteisten hankkeiden kehittämiseen myönnettävä tuki.

| 5.2.4 | ETSK on pitkällä aikavälillä valmis omalta osaltaan tehostamaan vuoropuhelumuodoista ja verkostoista tiedottamista ja niiden välistä yhteisvaikutusta, mikä saattaisi johtaa säännölliseen ja jatkuvaan yhteistyöhön. Olisi myös harkittava transatlanttisen ja/tai Yhdysvaltojen talous- ja sosiaalikomitean perustamista. |
| --- | --- |

5.2.4

ETSK on pitkällä aikavälillä valmis omalta osaltaan tehostamaan vuoropuhelumuodoista ja verkostoista tiedottamista ja niiden välistä yhteisvaikutusta, mikä saattaisi johtaa säännölliseen ja jatkuvaan yhteistyöhön. Olisi myös harkittava transatlanttisen ja/tai Yhdysvaltojen talous- ja sosiaalikomitean perustamista.

| 5.3 | Asioiden käsittelyn lähtökohdaksi olisi otettava vuoropuhelumuotojen ja niitä käyvien tahojen ja verkostojen intressit, pyrkimykset ja huolenaiheet. Vuoropuheluiden puitteissa on jo päätetty kysymyksistä, joita niissä haluttaisiin käsitellä, tai tehty ehdotuksia keskustelun aiheiksi. Vuoropuheluille on myös asetettu tavoitteita, jotka niiden avulla haluttaisiin saavuttaa. |
| --- | --- |

5.3

Asioiden käsittelyn lähtökohdaksi olisi otettava vuoropuhelumuotojen ja niitä käyvien tahojen ja verkostojen intressit, pyrkimykset ja huolenaiheet. Vuoropuheluiden puitteissa on jo päätetty kysymyksistä, joita niissä haluttaisiin käsitellä, tai tehty ehdotuksia keskustelun aiheiksi. Vuoropuheluille on myös asetettu tavoitteita, jotka niiden avulla haluttaisiin saavuttaa.

| 5.3.1 | Transatlanttisen liike-elämää käsittelevän vuoropuhelun keskeiseksi teemaksi on viime aikoina otettu jälleen transatlanttisten suhteiden lujittaminen sekä maailmanlaajuisen taloudellisen yhteistyön ja kehityksen edistäminen. Liike-elämää käsittelevässä transatlanttisessa vuoropuhelussa on sitouduttu noudattamaan jäsenten laatimaa ohjelmaa, jossa pitäydytään keskeisissä aiheissa. Sen yhteydessä pyritään ennakoimaan tulevat haasteet sekä vaikuttamaan konkreettisesti korkealla tasolla EU:n ja Yhdysvaltojen liike-elämää koskevaan lainsäädäntäohjelmaan ja politiikkaan tekemällä Yhdysvaltojen hallinnolle ja Euroopan komissiolle avainaiheita koskevia suosituksia. Vuoropuhelun avulla pyritään löytämään ratkaisuja transatlanttisiin taloutta, kauppaa ja investointeja koskeviin ongelmiin sekä tekemään suosituksia aloiksi, joilla hallitukset Atlantin kummallakin puolella voivat ryhtyä yhteistoimiin. Hiljattain on osoitettu neljä painopistealaa: kaupan vapauttaminen sääntelystä ja Dohan kierros, tekijänoikeudet, kansainväliset tilinpäätösstandardit sekä turvallisuus- ja kauppakysymykset. Vuoropuhelun tavoitteena on auttaa luomaan esteettömät transatlanttiset markkinat, jotka toimivat maailmankaupan vapauttamisen ja vaurauden liikkeellepanevana voimana, edistää innovointia, investointeja ja talouskasvua sekä luoda uusia työpaikkoja. Liike-elämää käsittelevän transatlanttisen vuoropuhelun avulla pyritään myös seuraamaan sitä, miten hallitukset edistyvät vuoropuhelun puitteissa tehtyjen suositusten noudattamisessa (39). |
| --- | --- |

5.3.1

Transatlanttisen liike-elämää käsittelevän vuoropuhelun keskeiseksi teemaksi on viime aikoina otettu jälleen transatlanttisten suhteiden lujittaminen sekä maailmanlaajuisen taloudellisen yhteistyön ja kehityksen edistäminen. Liike-elämää käsittelevässä transatlanttisessa vuoropuhelussa on sitouduttu noudattamaan jäsenten laatimaa ohjelmaa, jossa pitäydytään keskeisissä aiheissa. Sen yhteydessä pyritään ennakoimaan tulevat haasteet sekä vaikuttamaan konkreettisesti korkealla tasolla EU:n ja Yhdysvaltojen liike-elämää koskevaan lainsäädäntäohjelmaan ja politiikkaan tekemällä Yhdysvaltojen hallinnolle ja Euroopan komissiolle avainaiheita koskevia suosituksia. Vuoropuhelun avulla pyritään löytämään ratkaisuja transatlanttisiin taloutta, kauppaa ja investointeja koskeviin ongelmiin sekä tekemään suosituksia aloiksi, joilla hallitukset Atlantin kummallakin puolella voivat ryhtyä yhteistoimiin. Hiljattain on osoitettu neljä painopistealaa: kaupan vapauttaminen sääntelystä ja Dohan kierros, tekijänoikeudet, kansainväliset tilinpäätösstandardit sekä turvallisuus- ja kauppakysymykset. Vuoropuhelun tavoitteena on auttaa luomaan esteettömät transatlanttiset markkinat, jotka toimivat maailmankaupan vapauttamisen ja vaurauden liikkeellepanevana voimana, edistää innovointia, investointeja ja talouskasvua sekä luoda uusia työpaikkoja. Liike-elämää käsittelevän transatlanttisen vuoropuhelun avulla pyritään myös seuraamaan sitä, miten hallitukset edistyvät vuoropuhelun puitteissa tehtyjen suositusten noudattamisessa (39).

| 5.3.2 | Työmarkkinoita käsittelevän transatlanttisen vuoropuhelun osalta työntekijäjärjestöt korostavat transatlanttisten suhteiden merkitystä ja pohtivat, miten suhteita voidaan tehokkaasti laajentaa ja syventää. Työntekijäjärjestöt ovat useiden vuosien ajan pitäneet yllä kumppaneihinsa kahdenvälisiä suhteita ja haluaisivat, että transatlanttista työmarkkinoita käsittelevää vuoropuhelua laajennetaan. Sosiaalisen, taloudellisen ja työmarkkinaulottuvuuden aloilla on runsaasti mahdollisia keskustelunaiheita. Voitaisiin myös vaihtaa tietoa parhaista käytänteistä, joilla on puututtu molemmin puolin Atlanttia tapahtuviin yrityssiirtoihin. Laajamittaiset yritysromahdukset ovat nostaneet esiin kysymyksen siitä, miten yritysjohdon valvontaa olisi tehostettava, jotta tilivelvollisuus paranisi ja työntekijät saisivat äänensä kuuluviin yrityksessä. Muita vuoropuhelun yhteydessä käsiteltäviä tärkeitä keskustelunaiheita ovat sosiaaliturvan tarkistaminen, terveydenhuolto, yleissivistävä ja ammattikoulutus, työsuojelu, eläkejärjestelmät, työmarkkinaosapuolten välisten suhteiden laajentaminen muun muassa puitesopimuksin sekä keskeisten kansainvälisten työelämän normien asettaminen kehitysyhteistyöavun ehdoksi (40). |
| --- | --- |

5.3.2

Työmarkkinoita käsittelevän transatlanttisen vuoropuhelun osalta työntekijäjärjestöt korostavat transatlanttisten suhteiden merkitystä ja pohtivat, miten suhteita voidaan tehokkaasti laajentaa ja syventää. Työntekijäjärjestöt ovat useiden vuosien ajan pitäneet yllä kumppaneihinsa kahdenvälisiä suhteita ja haluaisivat, että transatlanttista työmarkkinoita käsittelevää vuoropuhelua laajennetaan. Sosiaalisen, taloudellisen ja työmarkkinaulottuvuuden aloilla on runsaasti mahdollisia keskustelunaiheita. Voitaisiin myös vaihtaa tietoa parhaista käytänteistä, joilla on puututtu molemmin puolin Atlanttia tapahtuviin yrityssiirtoihin. Laajamittaiset yritysromahdukset ovat nostaneet esiin kysymyksen siitä, miten yritysjohdon valvontaa olisi tehostettava, jotta tilivelvollisuus paranisi ja työntekijät saisivat äänensä kuuluviin yrityksessä. Muita vuoropuhelun yhteydessä käsiteltäviä tärkeitä keskustelunaiheita ovat sosiaaliturvan tarkistaminen, terveydenhuolto, yleissivistävä ja ammattikoulutus, työsuojelu, eläkejärjestelmät, työmarkkinaosapuolten välisten suhteiden laajentaminen muun muassa puitesopimuksin sekä keskeisten kansainvälisten työelämän normien asettaminen kehitysyhteistyöavun ehdoksi (40).

| 5.3.3 | Kuluttaja-asioita käsittelevän transatlanttisen vuoropuhelun yhteydessä tehdään yhteisiä kuluttajapoliittisia suosituksia Yhdysvaltojen hallitukselle ja Euroopan unionille, jotta ne ajaisivat politiikoissaan kuluttajien etuja. Vuoropuhelua käyvät kuluttajajärjestöt, joista 45 edustaa EU:ta ja 20 Yhdysvaltoja. Vuoropuhelua käydään etupäässä työryhmissä, jotka käsittelevät elintarvikkeisiin liittyviä kysymyksiä, sähköistä kaupankäyntiä, talouskysymyksiä ja tekijänoikeuksia. Työryhmissä laaditaan myös kuluttaja-asioita käsittelevää transatlanttista vuoropuhelua koskevia yhteisiä kantoja. Vuoropuhelun ensisijaisena tavoitteena on edistää vuosina 2003—2004 mm. seuraavia hallitustasolla toteutettavia toimia: lääkeaineiden saatavuutta koskevat tekijänoikeussäännöt, muuntogeeniset organismit, ravintoainemerkinnät, ei-toivottu kaupallinen sähköposti (roskaposti), Internet-petokset ja kuluttajan oikeussuoja, tuotemerkinnät ja kauppalainsäädäntö, kaupankäynnin avoimuus ja ennakkovaroitusjärjestelmä (41). |
| --- | --- |

5.3.3

Kuluttaja-asioita käsittelevän transatlanttisen vuoropuhelun yhteydessä tehdään yhteisiä kuluttajapoliittisia suosituksia Yhdysvaltojen hallitukselle ja Euroopan unionille, jotta ne ajaisivat politiikoissaan kuluttajien etuja. Vuoropuhelua käyvät kuluttajajärjestöt, joista 45 edustaa EU:ta ja 20 Yhdysvaltoja. Vuoropuhelua käydään etupäässä työryhmissä, jotka käsittelevät elintarvikkeisiin liittyviä kysymyksiä, sähköistä kaupankäyntiä, talouskysymyksiä ja tekijänoikeuksia. Työryhmissä laaditaan myös kuluttaja-asioita käsittelevää transatlanttista vuoropuhelua koskevia yhteisiä kantoja. Vuoropuhelun ensisijaisena tavoitteena on edistää vuosina 2003—2004 mm. seuraavia hallitustasolla toteutettavia toimia: lääkeaineiden saatavuutta koskevat tekijänoikeussäännöt, muuntogeeniset organismit, ravintoainemerkinnät, ei-toivottu kaupallinen sähköposti (roskaposti), Internet-petokset ja kuluttajan oikeussuoja, tuotemerkinnät ja kauppalainsäädäntö, kaupankäynnin avoimuus ja ennakkovaroitusjärjestelmä (41).

| 5.3.4 | Ympäristöasioita käsittelevä transatlanttinen vuoropuhelu on valitettavasti epäonnistunut. Koska kuitenkin esimerkiksi maapallon lämpötilan kohoamisella on huomattavia vaikutuksia, transatlanttisia kansalaisyhteiskunnan ympäristöalan verkostoja olisi kannustettava ryhtymään toimiin. |
| --- | --- |

5.3.4

Ympäristöasioita käsittelevä transatlanttinen vuoropuhelu on valitettavasti epäonnistunut. Koska kuitenkin esimerkiksi maapallon lämpötilan kohoamisella on huomattavia vaikutuksia, transatlanttisia kansalaisyhteiskunnan ympäristöalan verkostoja olisi kannustettava ryhtymään toimiin.

| 5.4 | ETSK lienee hyödyllinen foorumi, josta käsin transatlanttisen vuoropuhelun eri osa-alueita ja niiden vuorovaikutusta voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

5.4

ETSK lienee hyödyllinen foorumi, josta käsin transatlanttisen vuoropuhelun eri osa-alueita ja niiden vuorovaikutusta voidaan vahvistaa.

| 5.4.1 | ETSK tarjoutuu järjestämään konferenssin yhdessä merkittävien toimijoiden kanssa. Konferenssin tavoitteena olisi kannustaa ympäristöasioita käsittelevien transatlanttisten kansalaisyhteiskunnan verkostojen luomista, edistää yhteisymmärrystä hallituksista riippumattomalla tasolla käytävän vuoropuhelun ja käsiteltävien aiheiden merkityksestä, pohtia sitä, miten päämäärät ja strategiat parhaiten saavutetaan, vaihtaa näkemyksiä ja työskennellä yhdessä. |
| --- | --- |

5.4.1

ETSK tarjoutuu järjestämään konferenssin yhdessä merkittävien toimijoiden kanssa. Konferenssin tavoitteena olisi kannustaa ympäristöasioita käsittelevien transatlanttisten kansalaisyhteiskunnan verkostojen luomista, edistää yhteisymmärrystä hallituksista riippumattomalla tasolla käytävän vuoropuhelun ja käsiteltävien aiheiden merkityksestä, pohtia sitä, miten päämäärät ja strategiat parhaiten saavutetaan, vaihtaa näkemyksiä ja työskennellä yhdessä.

| 5.4.2 | Konferenssia valmistellessaan ETSK voisi olla yhteydessä tärkeimpiin toimijoihin ja instituutioihin, jotta saadaan selville, mitkä tahot edustavat kansalaisyhteiskuntaa konferenssissa ja mitkä ovat niiden kiinnostuksen kohteet ja huolenaiheet sekä asiat, joita ne haluaisivat käsitellä. Samalla pohjustetaan yhteistyötä. |
| --- | --- |

5.4.2

Konferenssia valmistellessaan ETSK voisi olla yhteydessä tärkeimpiin toimijoihin ja instituutioihin, jotta saadaan selville, mitkä tahot edustavat kansalaisyhteiskuntaa konferenssissa ja mitkä ovat niiden kiinnostuksen kohteet ja huolenaiheet sekä asiat, joita ne haluaisivat käsitellä. Samalla pohjustetaan yhteistyötä.

| 5.4.3 | Vuoropuhelua vahvistamalla aktivoidaan kansalaisyhteiskuntaa Atlantin molemmin puolin, luodaan tehokkaita verkostoja, edistetään transatlanttisten kansalaisyhteiskunnan verkostojen sekä vuoropuhelujen sisäistä ja niiden välistä näkemystenvaihtoa, avataan korkean tason väyliä hallituksen suuntaan ja autetaan solmimaan hyviä ammattimaisia suhteita kyseisten verkostojen sekä vuoropuhelumuotojen ja hallitusten/hallintojen välille. Se siis lujittaisi ja parantaisi institutionaalisia rakenteita, mistä EU:n ja Yhdysvaltojen lisäksi hyötyisi pitkällä aikavälillä myös muu maailma. |
| --- | --- |

5.4.3

Vuoropuhelua vahvistamalla aktivoidaan kansalaisyhteiskuntaa Atlantin molemmin puolin, luodaan tehokkaita verkostoja, edistetään transatlanttisten kansalaisyhteiskunnan verkostojen sekä vuoropuhelujen sisäistä ja niiden välistä näkemystenvaihtoa, avataan korkean tason väyliä hallituksen suuntaan ja autetaan solmimaan hyviä ammattimaisia suhteita kyseisten verkostojen sekä vuoropuhelumuotojen ja hallitusten/hallintojen välille. Se siis lujittaisi ja parantaisi institutionaalisia rakenteita, mistä EU:n ja Yhdysvaltojen lisäksi hyötyisi pitkällä aikavälillä myös muu maailma.

Bryssel 3. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  Transatlanttinen julistus (1990), Uusi transatlanttinen toimintaohjelma, EU:n ja USA:n yhteistoimintaohjelma (1995), Atlantin ylittävä taloudellinen kumppanuus ja Uusi transatlanttinen markkina-alue (1998).

1

(2)  Ks. Christopher J. Makins (Yhdysvaltain Atlantin-neuvoston puheenjohtaja): Renewing the Transatlantic Partnership: Why and How? Neuvoston kansainvälisten suhteiden valiokunnan Euroopan alavaliokunnan 11. kesäkuuta 2003 pitämää kokousta varten laadittu lausunto.

2

(3)  Ks. Yhdysvalloissa toimivan Saksan Marshall-säätiön laatima katsaus Transatlantic Trends 2003 ja Pew Research Center: Public more internationalist than in 1990s, 12. joulukuuta 2002, http://people-press.org/reports/print.php3?PageID=656.

3

(4)  Transatlantic Trends 2003.

4

(5)  Christopher J. Makins (Yhdysvaltain Atlantin-neuvoston puheenjohtaja): Renewing the Transatlantic Partnership: Why and How? Neuvoston kansainvälisten suhteiden valiokunnan Euroopan alavaliokunnan 11. kesäkuuta 2003 pitämää kokousta varten laadittu lausunto.

5

(6)  Transatlantic Trends 2003.

6

(7)  Pew Research Center: Public more internationalist than in 1990s, 12. joulukuuta 2002, http://people-press.org/reports/print.php3?PageID=656.

7

(8)  Joseph Nye Jr: Propaganda isn't the Way: Soft Power, The International Herald Tribune, 10. tammikuuta 2003, www.ksg.harvard.edu/news/opeds/2003/nye_soft_power_iht_011003.htm.

8

(9)  Robert Kagan: Of Paradise and Power : America and Europe in the New World Order, Knopf 2003.

9

(10)  Transatlantic Trends 2003.

10

(11)  Transatlantic Trends 2003.

11

(12)  Transatlantic Trends 2003.

12

(13)  Pew Research Center: Economy, Education, Social Security Dominate Public's Policy agenda, 6. syyskuuta 2001, www.people-press.org/reports/print.php3?PageID=33.

13

(14)  Pew Research Center: Poliittinen katsaus vuoteen 2004, s. 39. Vaihtoehtoja ovat ”Täysin samaa mieltä” ja ”Lähes samaa mieltä”, www.people-press.org.

14

(15)  Süddeutsche Zeitungin teettämä kysely, 19.8.2003.

15

(16)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Transatlanttisen kumppanuuden ja vuoropuhelun vahvistaminen” (EYVL C 221, 7.8.2001).

16

(17)  Joseph P. Quinlan: Drifting apart or Growing together? The Primacy of the Transatlantic Economy, Washington, DC, Center for Transatlantic Relations, 2003.

17

(18)  Euroopan komisio: General Overview of Active WTO Dispute Settlement Cases involving the EC as complainant or defendant, http://europa.eu.int/comm/trade/issues/newround/index_en.htm.

18

(19)  Joseph P Quinlan: Drifting Apart or Growing Together? The Primacy of the Transatlantic Economy, Washington, DC, Center for Transatlantic Relations, 2003.

19

(20)  Philippe Legrain: Europe's mighty Economy, http://www.philippelegrain.com/Articles/europe'smightyec.html.

20

(21)  World Economic Forum: Global Competitiveness Report 2003—2004, http://www.weforum.org.

21

(22)  ILO: A fair Globalisation: Creating opportunities for all, Geneve, 24. helmikuuta 2004.

22

(23)  ETSK:n lausunto CESE 1156/2002 ja EUVL C 32, 5.2.2004.

23

(24)  ILO: A fair Globalisation: Creating opportunities for all, Geneve, 24. helmikuuta 2004.

24

(25)  UNHDR 2003, lähde: Süddeutsche Zeitung 9.7.2003.

25

(26)  Yhdysvaltain valtiovarainministeriön laatima raportti kongressille vuoden 2002 työllisyyskysymyksistä ja kansainvälisistä rahoituslaitoksista, 31. maaliskuuta 2003.

26

(27)  IMF (Kansainvälinen valuuttarahasto): World Economic Outlook, huhtikuu 2003, Osa IV: Unemployment and labour market institutions: why reforms pay off?

27

(28)  Preparing America to Compete Globally: A Forum on Offshoring, Brookings Institution, 3. maaliskuuta 2004, www.brook.edu/comm/op-ed/20040303offshoring.htm.

28

(29)  Pew Research Center: Poliittinen katsaus vuoteen 2004.

29

(30)  ETSK:n Brysselissä 8. heinäkuuta 2004 järjestämän konferenssin teemana on kansalaisyhteiskunnan panos WTO:n työskentelyyn.

30

(31)  ”Lissabonin strategia ja kestävä kehitys”, EUVL C 95, 23.4.2003 ja ”Kestävään kehitykseen tähtäävä maailmanlaajuinen yhteistyö”EYVL C 221, 17.9.2002.

31

(32)  Christopher J. Makins (Yhdysvaltain Atlantin-neuvoston puheenjohtaja): Renewing the Transatlantic Partnership: Why and How? Neuvoston kansainvälisten suhteiden valiokunnan Euroopan alavaliokunnan 11. kesäkuuta 2003 pitämää kokousta varten laadittu lausunto.

32

(33)  Monenvälinen hallinto tarkoittaa kansainvälisten instituutioiden puitteissa tapahtuvaa päätöksentekoa. Tällaisia tahoja ovat esimerkiksi YK, WTO, IMF, Maailmanpankki, ILO ja OECD.

33

(34)  Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät.

34

(35)  Transatlantic Policy Network: A Strategy to strengthen Transatlantic Partnership, Washington-Bryssel, 4. joulukuuta 2003.

35

(36)  Euroopan parlamentin jäsenen Erika Mannin marraskuussa 2003 laatima asiakirja The Transatlantic Market: a leitmotiv for economic cooperation.

36

(37)  Sarah Anderson — John Cavanagh: Lessons of European Integration for the Americas, Institute for Policy Studies, Washington, helmikuu 2004.

37

(38)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Laajentumisen taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ehdokasvaltioissa”, EUVL C 85, 8.4.2003.

38

(39)  TABD comments and documents, Dublinissa 24. maaliskuuta 2004 pidetyssä työryhmäkokouksessa jaettu asiakirja.

39

(40)  Työntekijäjärjestöjen viesti Dublinissa 24. maaliskuuta 2004 kokoontuneelle työryhmälle.

40

(41)  Kuluttaja-asioita käsittelevän transatlanttisen vuoropuhelun (TACD:n) Internet-sivusto www.tacd.org.

41

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/58

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta”

(KOM(2003) 448 lopullinen — 2003/0175 COD)

(2004/C 241/16)

Neuvosto päätti 12. syyskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Jan Simons.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 3. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 109 puolesta, 82 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Euroopan komissio antoi 23. heinäkuuta 2003 ehdotuksen direktiivin 1999/62/EY (eurovinjetti-direktiivin) muuttamisesta. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan komissio antoi 23. heinäkuuta 2003 ehdotuksen direktiivin 1999/62/EY (eurovinjetti-direktiivin) muuttamisesta.

| 1.2 | Ehdotuksellaan komissio noudattaa 12.—13. joulukuuta 2002 ja 20.—21. maaliskuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotusta laatia viimeistään vuoden 2003 puoleenväliin mennessä ehdotus uudeksi eurovinjetti-direktiiviksi. |
| --- | --- |

1.2

Ehdotuksellaan komissio noudattaa 12.—13. joulukuuta 2002 ja 20.—21. maaliskuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotusta laatia viimeistään vuoden 2003 puoleenväliin mennessä ehdotus uudeksi eurovinjetti-direktiiviksi.

| 1.3 | Komissio vastaa ehdotuksellaan myös Euroopan parlamentin toiveisiin, sillä parlamentti vahvisti infrastruktuurien käyttömaksujen tarpeellisuuden 12. helmikuuta 2003 valkoisen kirjan päätelmistä antamassaan päätöslauselmassa. |
| --- | --- |

1.3

Komissio vastaa ehdotuksellaan myös Euroopan parlamentin toiveisiin, sillä parlamentti vahvisti infrastruktuurien käyttömaksujen tarpeellisuuden 12. helmikuuta 2003 valkoisen kirjan päätelmistä antamassaan päätöslauselmassa.

| 1.4 | Komission ehdotuksen tavoitteena onkin järjestelmä, jossa infrastruktuurin käytöstä aiheutuvat kustannukset tulevat entistä enemmän tieliikenteen käyttäjien maksettaviksi. ”Kustannusten aiheuttaja maksaa” -periaatetta voidaan soveltaa paremmin kuin eurovinjetti-direktiivissä, sillä ehdotettu järjestelmä tarjoaa mahdollisuuden maksujen tarkempaan eriyttämiseen ajoneuvotyypin, ajankohdan ja paikan mukaan. |
| --- | --- |

1.4

Komission ehdotuksen tavoitteena onkin järjestelmä, jossa infrastruktuurin käytöstä aiheutuvat kustannukset tulevat entistä enemmän tieliikenteen käyttäjien maksettaviksi. ”Kustannusten aiheuttaja maksaa” -periaatetta voidaan soveltaa paremmin kuin eurovinjetti-direktiivissä, sillä ehdotettu järjestelmä tarjoaa mahdollisuuden maksujen tarkempaan eriyttämiseen ajoneuvotyypin, ajankohdan ja paikan mukaan.

| 1.5 | Tarkoituksena ei nimenomaan ole lisätä verojen ja maksujen kokonaiskuormitusta tieliikennesektorilla, vaan selkeyttää tilannetta siten, että maksuissa voidaan ottaa paremmin huomioon eri tilanteissa aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

1.5

Tarkoituksena ei nimenomaan ole lisätä verojen ja maksujen kokonaiskuormitusta tieliikennesektorilla, vaan selkeyttää tilannetta siten, että maksuissa voidaan ottaa paremmin huomioon eri tilanteissa aiheutuvat kustannukset.

| 1.6 | Komissio rajoittaa toimensa tässä vaiheessa verojen ja maksujen kantamiseen raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä. Komissio varaa itselleen oikeuden antaa myöhemmässä vaiheessa ehdotuksia alakohtaisiksi direktiiveiksi infrastruktuurien käyttömaksuista lentoliikenteen, sisävesiliikenteen ja meriliikenteen aloilla ja haluaa jättää jäsenvaltioiden ja suurten kaupunkien tehtäväksi kehittää oma yksityisajoneuvoja koskeva lähestymistapa. |
| --- | --- |

1.6

Komissio rajoittaa toimensa tässä vaiheessa verojen ja maksujen kantamiseen raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä. Komissio varaa itselleen oikeuden antaa myöhemmässä vaiheessa ehdotuksia alakohtaisiksi direktiiveiksi infrastruktuurien käyttömaksuista lentoliikenteen, sisävesiliikenteen ja meriliikenteen aloilla ja haluaa jättää jäsenvaltioiden ja suurten kaupunkien tehtäväksi kehittää oma yksityisajoneuvoja koskeva lähestymistapa.

| 1.7 | Rautateiden osalta komissio toteaa, että infrastruktuurin käyttömaksut sisältyvät jo rautatieliikennepakettiin. |
| --- | --- |

1.7

Rautateiden osalta komissio toteaa, että infrastruktuurin käyttömaksut sisältyvät jo rautatieliikennepakettiin.

2   Yleistä

| 2.1 | Komitea pitää tervetulleena komission ehdotusta verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun eurovinjetti-direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta, koska sillä vahvistetaan ”kustannusten aiheuttaja maksaa” -periaatteen soveltamista. |
| --- | --- |

2.1

Komitea pitää tervetulleena komission ehdotusta verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun eurovinjetti-direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta, koska sillä vahvistetaan ”kustannusten aiheuttaja maksaa” -periaatteen soveltamista.

| 2.2 | Komitea pitää komission ehdotuksen lisäetuna, että sillä on tarkoitus korvata moninaiset maksujärjestelmät, joita otetaan jäsenvaltioissa lisääntyvästi käyttöön tai jo sovelletaan. |
| --- | --- |

2.2

Komitea pitää komission ehdotuksen lisäetuna, että sillä on tarkoitus korvata moninaiset maksujärjestelmät, joita otetaan jäsenvaltioissa lisääntyvästi käyttöön tai jo sovelletaan.

| 2.3 | Komitean mielestä komissio on liian kunnianhimoinen tavoitteessaan ratkaista yhdellä säädösehdotuksella, eli pelkästään direktiiviä 1999/62/EY muuttamalla, kertaheitolla kuusi erilaista ongelmaa. Nämä ongelmat ovat






  — | ulkomaille rekisteröityjen ajoneuvojen käyttäjien riittämätön osallistuminen tiettyjen maiden infrastruktuurikustannuksiin |
| --- | --- | --- |

2.3

Komitean mielestä komissio on liian kunnianhimoinen tavoitteessaan ratkaista yhdellä säädösehdotuksella, eli pelkästään direktiiviä 1999/62/EY muuttamalla, kertaheitolla kuusi erilaista ongelmaa. Nämä ongelmat ovat

—

ulkomaille rekisteröityjen ajoneuvojen käyttäjien riittämätön osallistuminen tiettyjen maiden infrastruktuurikustannuksiin

| — | EU:ssa nykyisin käytössä olevat hyvin monenlaiset kansalliset maksujärjestelmät, jotka eivät perustu yhteisiin periaatteisiin |
| --- | --- |

—

EU:ssa nykyisin käytössä olevat hyvin monenlaiset kansalliset maksujärjestelmät, jotka eivät perustu yhteisiin periaatteisiin

| — | liikenneinfrastruktuurin rahoitus |
| --- | --- |

—

liikenneinfrastruktuurin rahoitus

| — | ruuhkakustannusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

ruuhkakustannusten huomioon ottaminen

| — | liikenneonnettomuuksien kustannusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

liikenneonnettomuuksien kustannusten huomioon ottaminen

| — | ympäristökustannusten huomioon ottaminen. |
| --- | --- |

—

ympäristökustannusten huomioon ottaminen.

| 2.4 | Komitean mielestä näin kunnianhimoisen yrityksen onnistuminen ei ole kovin todennäköistä. Kyse on toiveajattelusta, varsinkin kun kolmen viimeksi mainitun tavoitteen laskelmat poikkeavat toisistaan sekä vaativat täysin erilaisen lähestymistavan kuin ensimmäiset kolme tavoitetta. |
| --- | --- |

2.4

Komitean mielestä näin kunnianhimoisen yrityksen onnistuminen ei ole kovin todennäköistä. Kyse on toiveajattelusta, varsinkin kun kolmen viimeksi mainitun tavoitteen laskelmat poikkeavat toisistaan sekä vaativat täysin erilaisen lähestymistavan kuin ensimmäiset kolme tavoitetta.

| 2.5 | Kuten komitea totesi jo valkoisesta kirjasta (KOM(1998) 466 lopullinen) antamassaan lausunnossa (1), ”käyttäjä maksaa” -periaate voidaan ottaa käyttöön vasta sitten, kun eri kustannustekijöitä on arvioitu perusteellisesti ja kaikilla kuljetusmuodoilla on tasavertaiset kilpailumahdollisuudet. Lausunnossaan komitea toteaa, että ennen ”käyttäjä maksaa” -periaatteen toteuttamista on oltava selvyys tulokertymän neutraalisuudesta ja keinoista, joilla siihen päästään. Komitea ennakoi tässä yhteydessä lukuisia ongelmia, sillä ilmeinen kompensaatiomahdollisuus — ajoneuvoveron poistaminen osittain tai kokonaan — ei monissa maissa tule riittämään, ainakaan niin kauan kuin on noudatettava EU:n vähimmäistasoa. |
| --- | --- |

2.5

Kuten komitea totesi jo valkoisesta kirjasta (KOM(1998) 466 lopullinen) antamassaan lausunnossa (1), ”käyttäjä maksaa” -periaate voidaan ottaa käyttöön vasta sitten, kun eri kustannustekijöitä on arvioitu perusteellisesti ja kaikilla kuljetusmuodoilla on tasavertaiset kilpailumahdollisuudet. Lausunnossaan komitea toteaa, että ennen ”käyttäjä maksaa” -periaatteen toteuttamista on oltava selvyys tulokertymän neutraalisuudesta ja keinoista, joilla siihen päästään. Komitea ennakoi tässä yhteydessä lukuisia ongelmia, sillä ilmeinen kompensaatiomahdollisuus — ajoneuvoveron poistaminen osittain tai kokonaan — ei monissa maissa tule riittämään, ainakaan niin kauan kuin on noudatettava EU:n vähimmäistasoa.

| 2.6 | Lisäksi nykyinen kansallisten säännösten ja järjestelmien kirjo säilyy edelleen, vaikkakin hieman eri muodossa. |
| --- | --- |

2.6

Lisäksi nykyinen kansallisten säännösten ja järjestelmien kirjo säilyy edelleen, vaikkakin hieman eri muodossa.

| 2.7 | Komission ehdotus koskee puitteita, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden luoda järjestelmä maksujen perimiseksi sellaisilta raskailta ajoneuvoilta, joiden suurin sallittu kokonaispaino on yli 3,5 tonnia. Kyse on soveltamisalan laajentamisesta. Voimassa olevassa eurovinjetti-direktiivissä alarajana on 12 tonnin suurin sallittu kokonaispaino. Kun otetaan huomioon, että liikenteeseen liittyvät turvallisuus-, ruuhka- ja melusuojakustannukset on sisällytetty direktiiviehdotuksen perusteisiin, ja koska nämä kustannukset koskevat myös henkilöautoja ja alle 3,5 tonnin painoisia pieniä kuorma-autoja, olisi oikeastaan myös näiden ajoneuvoryhmien kuuluttava direktiivin soveltamisalaan. Juuri tämän tosiasian komissio toteaakin selkeästi valkoisessa kirjassaan ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika”. Vaikka komissio on tehnyt lukuisia muutosehdotuksia, jotka tähtäävät voimassa olevan säännöstön soveltamisalan huomattavaan laajentamiseen, ja näin ollen mikään ei oikeastaan puhuisi sitä vastaan, että direktiivi ulotettaisiin koskemaan myös henkilöautoja ja pieniä kuorma-autoja, komitea hyväksyy komission aikomuksen jättää oman maksujärjestelmän kehittäminen jäsenvaltioiden ja suurten kaupunkien tehtäväksi. Käsillä oleva ehdotus direktiivin muuttamiseksi ei siis anna aihetta tämän liikennemuodon, eli ETSK:n tulkinnan mukaan sekä henkilöautojen että alle 3,5 tonnia painavien pienten kuorma-autojen, sisällyttämiseksi direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

2.7

Komission ehdotus koskee puitteita, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden luoda järjestelmä maksujen perimiseksi sellaisilta raskailta ajoneuvoilta, joiden suurin sallittu kokonaispaino on yli 3,5 tonnia. Kyse on soveltamisalan laajentamisesta. Voimassa olevassa eurovinjetti-direktiivissä alarajana on 12 tonnin suurin sallittu kokonaispaino. Kun otetaan huomioon, että liikenteeseen liittyvät turvallisuus-, ruuhka- ja melusuojakustannukset on sisällytetty direktiiviehdotuksen perusteisiin, ja koska nämä kustannukset koskevat myös henkilöautoja ja alle 3,5 tonnin painoisia pieniä kuorma-autoja, olisi oikeastaan myös näiden ajoneuvoryhmien kuuluttava direktiivin soveltamisalaan. Juuri tämän tosiasian komissio toteaakin selkeästi valkoisessa kirjassaan ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika”. Vaikka komissio on tehnyt lukuisia muutosehdotuksia, jotka tähtäävät voimassa olevan säännöstön soveltamisalan huomattavaan laajentamiseen, ja näin ollen mikään ei oikeastaan puhuisi sitä vastaan, että direktiivi ulotettaisiin koskemaan myös henkilöautoja ja pieniä kuorma-autoja, komitea hyväksyy komission aikomuksen jättää oman maksujärjestelmän kehittäminen jäsenvaltioiden ja suurten kaupunkien tehtäväksi. Käsillä oleva ehdotus direktiivin muuttamiseksi ei siis anna aihetta tämän liikennemuodon, eli ETSK:n tulkinnan mukaan sekä henkilöautojen että alle 3,5 tonnia painavien pienten kuorma-autojen, sisällyttämiseksi direktiivin soveltamisalaan.

| 2.8 | Jos komissio pysyy ajatuksessaan, että sisämarkkinoiden asianmukaisen toimivuuden takaamiseksi riittää, jos infrastruktuurin käyttömaksuja peritään ainoastaan kuorma-autoilta eikä siis myös henkilöautoilta, olisi 12 tonnin alarajan säilyttäminen pelkästään logiikan mukaista. Kevyiden kuorma-autojen osuus rajanylittävästä liikenteestä on — kuten komissio itse toteaa mm. direktiiviehdotuksensa perusteluissa — henkilöautojen tapaan niin pieni, että sillä on tuskin ollenkaan vaikutusta sisämarkkinoiden toimintaan. |
| --- | --- |

2.8

Jos komissio pysyy ajatuksessaan, että sisämarkkinoiden asianmukaisen toimivuuden takaamiseksi riittää, jos infrastruktuurin käyttömaksuja peritään ainoastaan kuorma-autoilta eikä siis myös henkilöautoilta, olisi 12 tonnin alarajan säilyttäminen pelkästään logiikan mukaista. Kevyiden kuorma-autojen osuus rajanylittävästä liikenteestä on — kuten komissio itse toteaa mm. direktiiviehdotuksensa perusteluissa — henkilöautojen tapaan niin pieni, että sillä on tuskin ollenkaan vaikutusta sisämarkkinoiden toimintaan.

| 2.9 | Komitea kannattaa lähestymistapaa, jonka mukaan jokaisen käyttäjän on maksettava aiheuttamansa kustannukset, mikäli — kuten kohdassa 2.5 on esitetty — eri kustannustekijöitä on arvioitu perusteellisesti. Komitea ymmärtää myös, että tieliikenteen alalla nämä säädöspuitteet kohdistuvat ensimmäiseksi raskaaseen tavaraliikenteeseen. Komitea katsoo kuitenkin, että säädösten tulisi periaatteessa koskea myös muita tieliikenteen muotoja sekä muita liikennemuotoja. |
| --- | --- |

2.9

Komitea kannattaa lähestymistapaa, jonka mukaan jokaisen käyttäjän on maksettava aiheuttamansa kustannukset, mikäli — kuten kohdassa 2.5 on esitetty — eri kustannustekijöitä on arvioitu perusteellisesti. Komitea ymmärtää myös, että tieliikenteen alalla nämä säädöspuitteet kohdistuvat ensimmäiseksi raskaaseen tavaraliikenteeseen. Komitea katsoo kuitenkin, että säädösten tulisi periaatteessa koskea myös muita tieliikenteen muotoja sekä muita liikennemuotoja.

| 2.10 | Komission ehdotuksessa jätetään huomiotta muut maksuvaihtoehdot kuin eurovinjetti ja tietullit. Jäsenvaltioiden valittavaksi jää, päätyvätkö ne tietulli- vai käyttömaksujärjestelmään. Komitea katsoo, ettei tämä valintamahdollisuus edistä alan selkeyttä. Komitean mielestä perusedellytyksenä on lisäksi veloitusjärjestelmien yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

2.10

Komission ehdotuksessa jätetään huomiotta muut maksuvaihtoehdot kuin eurovinjetti ja tietullit. Jäsenvaltioiden valittavaksi jää, päätyvätkö ne tietulli- vai käyttömaksujärjestelmään. Komitea katsoo, ettei tämä valintamahdollisuus edistä alan selkeyttä. Komitean mielestä perusedellytyksenä on lisäksi veloitusjärjestelmien yhteentoimivuus.

| 2.11 | Ehdotetun direktiivin soveltamisala kattaa Euroopan laajuisen tieverkon sekä kaikki muut päätieverkon osat, jotka kulkevat joidenkin kilometrien etäisyydellä moottoritiestä. Myös sivuteille, jotka eivät välttämättä ole merkittäviä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta, voidaan asettaa tietulleja tai käyttömaksuja, vaikkakin siinä tapauksessa maksut eivät kuulu ehdotetun direktiivin säännösten piiriin. Komitea on tietoinen siitä, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ehdotetulla direktiivimuutoksella (7 artikla) ei kielletä jäsenvaltioita perimästä tietulleja tai käyttömaksuja muilla teillä. Komitea pitää tätä oikeutettuna, koska etenkin uusissa jäsenvaltioissa päätieverkko on vielä vajanainen. Asianomaisten valtioiden on kuitenkin otettava tässä huomioon voimassa olevat säädökset sekä omaksuttu politiikka. |
| --- | --- |

2.11

Ehdotetun direktiivin soveltamisala kattaa Euroopan laajuisen tieverkon sekä kaikki muut päätieverkon osat, jotka kulkevat joidenkin kilometrien etäisyydellä moottoritiestä. Myös sivuteille, jotka eivät välttämättä ole merkittäviä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta, voidaan asettaa tietulleja tai käyttömaksuja, vaikkakin siinä tapauksessa maksut eivät kuulu ehdotetun direktiivin säännösten piiriin. Komitea on tietoinen siitä, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ehdotetulla direktiivimuutoksella (7 artikla) ei kielletä jäsenvaltioita perimästä tietulleja tai käyttömaksuja muilla teillä. Komitea pitää tätä oikeutettuna, koska etenkin uusissa jäsenvaltioissa päätieverkko on vielä vajanainen. Asianomaisten valtioiden on kuitenkin otettava tässä huomioon voimassa olevat säädökset sekä omaksuttu politiikka.

| 2.12 | Komissio yhdistää ehdotuksessaan välittömästi toisiinsa käyttöön otettavat käyttömaksut ja liikenneinfrastruktuuriin tehtävät investoinnit sekä sen ylläpidon. Näin komissio yrittää välttää tilannetta, jossa jäsenvaltiot ohjaavat kerätyt käyttömaksut valtiontalouden paikkaamiseen. Komission ehdotus sisältää lisäksi sääntöjä käyttömaksun laskentamenettelystä. Komitea kannattaa tätä lähestymistapaa, koska näin kulloisessakin tapauksessa infrastruktuurin käyttäjät tietävät, että heidän maksamiaan käyttömaksuja voidaan sijoittaa infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

2.12

Komissio yhdistää ehdotuksessaan välittömästi toisiinsa käyttöön otettavat käyttömaksut ja liikenneinfrastruktuuriin tehtävät investoinnit sekä sen ylläpidon. Näin komissio yrittää välttää tilannetta, jossa jäsenvaltiot ohjaavat kerätyt käyttömaksut valtiontalouden paikkaamiseen. Komission ehdotus sisältää lisäksi sääntöjä käyttömaksun laskentamenettelystä. Komitea kannattaa tätä lähestymistapaa, koska näin kulloisessakin tapauksessa infrastruktuurin käyttäjät tietävät, että heidän maksamiaan käyttömaksuja voidaan sijoittaa infrastruktuuriin.

| 2.13 | Komissio ehdottaa, että tietyissä poikkeustapauksissa tietulleja voitaisiin tiukkojen ehtojen täyttyessä ja komission kuulemisen jälkeen korottaa korkeintaan 25 prosenttia keskimääräisiin tietulleihin verrattuna. Näillä lisävaroilla voitaisiin rahoittaa erityisen herkillä alueilla yhteisön keskeisen edun mukaisia liikenneinfrastruktuureja samassa liikennekäytävässä tai samalla liikennealueella. Komitean mielestä tätä mahdollisuutta tulisi käyttää hyvin varoen, eikä yhtään liikenneinfrastruktuuria tulisi sulkea etukäteen tämän mahdollisuuden ulkopuolelle. Jotta voidaan kuitenkin olla varmoja, että hanke, jota varten korkeampia tietulleja peritään, myös toteutetaan, olisi säädettävä, että tulot sijoitetaan EU-tilille ja luovutetaan korottomina asianomaiselle jäsenvaltiolle vasta hankkeen toteutuksen jälkeen. |
| --- | --- |

2.13

Komissio ehdottaa, että tietyissä poikkeustapauksissa tietulleja voitaisiin tiukkojen ehtojen täyttyessä ja komission kuulemisen jälkeen korottaa korkeintaan 25 prosenttia keskimääräisiin tietulleihin verrattuna. Näillä lisävaroilla voitaisiin rahoittaa erityisen herkillä alueilla yhteisön keskeisen edun mukaisia liikenneinfrastruktuureja samassa liikennekäytävässä tai samalla liikennealueella. Komitean mielestä tätä mahdollisuutta tulisi käyttää hyvin varoen, eikä yhtään liikenneinfrastruktuuria tulisi sulkea etukäteen tämän mahdollisuuden ulkopuolelle. Jotta voidaan kuitenkin olla varmoja, että hanke, jota varten korkeampia tietulleja peritään, myös toteutetaan, olisi säädettävä, että tulot sijoitetaan EU-tilille ja luovutetaan korottomina asianomaiselle jäsenvaltiolle vasta hankkeen toteutuksen jälkeen.

| 2.14 | Komission ehdotuksen mukaan jokaisessa jäsenvaltiossa on tarkoitus perustaa tieinfrastruktuurin valvontaviranomainen, joka valvoo, että yhteisön laajuisesti kustannukset sekä tietulleista ja käyttömaksuista kerättävät tulot jaetaan asianmukaisesti. Komitea kannattaa tällaisen riippumattoman kansallisen viranomaisen perustamista, joka yhteisötason tehtävän vuoksi on perustamissopimuksen mukaan komission valvonnan alainen. |
| --- | --- |

2.14

Komission ehdotuksen mukaan jokaisessa jäsenvaltiossa on tarkoitus perustaa tieinfrastruktuurin valvontaviranomainen, joka valvoo, että yhteisön laajuisesti kustannukset sekä tietulleista ja käyttömaksuista kerättävät tulot jaetaan asianmukaisesti. Komitea kannattaa tällaisen riippumattoman kansallisen viranomaisen perustamista, joka yhteisötason tehtävän vuoksi on perustamissopimuksen mukaan komission valvonnan alainen.

| 2.15 | Selkeyden vuoksi direktiivin 1999/62/EY muuttamista koskevan ehdotuksen johdanto-osassa tulisi erityisesti mainita, että jäsenvaltiot ovat myös tulevaisuudessa vastuussa asianmukaisen tieverkon ylläpitämisestä riippumatta siitä, minkä maksujärjestelmän tai valvontaelimen ne valitsevat. Liikenneinfrastruktuurin ylläpito ja huolto pysyy edelleen yhtenä valtiollisista päätehtävistä. |
| --- | --- |

2.15

Selkeyden vuoksi direktiivin 1999/62/EY muuttamista koskevan ehdotuksen johdanto-osassa tulisi erityisesti mainita, että jäsenvaltiot ovat myös tulevaisuudessa vastuussa asianmukaisen tieverkon ylläpitämisestä riippumatta siitä, minkä maksujärjestelmän tai valvontaelimen ne valitsevat. Liikenneinfrastruktuurin ylläpito ja huolto pysyy edelleen yhtenä valtiollisista päätehtävistä.

3   Erityistä

| 3.1 | Komission ehdotuksen mukaan käyttömaksujen määrittelyssä on otettava huomioon tieinfrastruktuurin rakennus-, käyttö-, kunnossapito- ja kehittämiskustannukset. Rakennuskustannuksiksi tässä katsotaan ainoastaan sellaiset kustannukset, jotka liittyvät uusien infrastruktuurikokonaisuuksien luomiseen. Näitä ovat komission mukaan korkeintaan 15 vuotta vanhat infrastruktuurit. Tällä tavoin komissio pyrkii estämään, että ehdotetun direktiivin soveltamisalaan lasketaan mahdollisesti myös jo olemassa olevia infrastruktuureja, joiden kustannukset on jo katettu. Komitea pitää 15 vuoden rajaa järkevänä ja menettelyä kannatettavana. |
| --- | --- |

3.1

Komission ehdotuksen mukaan käyttömaksujen määrittelyssä on otettava huomioon tieinfrastruktuurin rakennus-, käyttö-, kunnossapito- ja kehittämiskustannukset. Rakennuskustannuksiksi tässä katsotaan ainoastaan sellaiset kustannukset, jotka liittyvät uusien infrastruktuurikokonaisuuksien luomiseen. Näitä ovat komission mukaan korkeintaan 15 vuotta vanhat infrastruktuurit. Tällä tavoin komissio pyrkii estämään, että ehdotetun direktiivin soveltamisalaan lasketaan mahdollisesti myös jo olemassa olevia infrastruktuureja, joiden kustannukset on jo katettu. Komitea pitää 15 vuoden rajaa järkevänä ja menettelyä kannatettavana.

| 3.2 | Ehdotuksessa investointikustannuksiin sisällytetään muun muassa sellaisten infrastruktuurien kustannukset, joilla pyritään vähentämään meluhaittoja. Tällaisia ovat esimerkiksi teiden varsille pystytettävät meluaidat. Komitea muistuttaa, että meluhaittojen vähentämiseen liittyvät kustannukset, eli meluaitojen pystyttämistarpeet, perustuvat suurelta osin sellaisiin ajoneuvoryhmiin, jotka eivät kuulu ehdotetun direktiivin soveltamisalaan. Tämän vuoksi meluaitojen pystyttämiskustannukset on jaettava oikeudenmukaisemmin tieinfrastruktuurin eri käyttäjäryhmien kesken. |
| --- | --- |

3.2

Ehdotuksessa investointikustannuksiin sisällytetään muun muassa sellaisten infrastruktuurien kustannukset, joilla pyritään vähentämään meluhaittoja. Tällaisia ovat esimerkiksi teiden varsille pystytettävät meluaidat. Komitea muistuttaa, että meluhaittojen vähentämiseen liittyvät kustannukset, eli meluaitojen pystyttämistarpeet, perustuvat suurelta osin sellaisiin ajoneuvoryhmiin, jotka eivät kuulu ehdotetun direktiivin soveltamisalaan. Tämän vuoksi meluaitojen pystyttämiskustannukset on jaettava oikeudenmukaisemmin tieinfrastruktuurin eri käyttäjäryhmien kesken.

| 3.3 | Komissio ehdottaa, että sellaiset onnettomuuskustannukset, joita vakuutusjärjestelmä ei kata, otetaan huomioon maksujen määrittelyssä. Vaikka tämä ajatus onkin teoriassa oikeutettu, niin komitea katsoo, että käytännössä se on vaikea toteuttaa välillisten vaikutusten arviointiin, kuten vastapuolelle maksettaviin korvauksiin, liittyvien epämääräisyyksien vuoksi. Käytännössä vakuutusyhtiöt korvaavat vain harvoin esimerkiksi sosiaaliturvakustannuksia.
  Komitean mielestä edellyttää toimivan järjestelmän kehittäminen onnettomuuksien kustannusmäärittelyyn liikenneonnettomuuksien syiden tutkimista. Komitea viittaa tässä yhteydessä lausuntoonsa aiheesta ”Komission tiedonanto — Tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma — Tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä: yhteinen vastuu” (2). |
| --- | --- |

3.3

Komissio ehdottaa, että sellaiset onnettomuuskustannukset, joita vakuutusjärjestelmä ei kata, otetaan huomioon maksujen määrittelyssä. Vaikka tämä ajatus onkin teoriassa oikeutettu, niin komitea katsoo, että käytännössä se on vaikea toteuttaa välillisten vaikutusten arviointiin, kuten vastapuolelle maksettaviin korvauksiin, liittyvien epämääräisyyksien vuoksi. Käytännössä vakuutusyhtiöt korvaavat vain harvoin esimerkiksi sosiaaliturvakustannuksia.

Komitean mielestä edellyttää toimivan järjestelmän kehittäminen onnettomuuksien kustannusmäärittelyyn liikenneonnettomuuksien syiden tutkimista. Komitea viittaa tässä yhteydessä lausuntoonsa aiheesta ”Komission tiedonanto — Tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma — Tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä: yhteinen vastuu” (2).

| 3.4 | Ehdotetussa direktiivissä jäsenvaltioille myönnetty mahdollisuus käyttää ruuhkatekijää parametrina infrastruktuurikäyttömaksun määrittelyssä on ensinnäkin ongelmallinen siksi, ettei ruuhkautumiskäsitettä ole määritelty, ja toiseksi epäoikeudenmukainen sen vuoksi, koska ruuhkat johtuvat etenkin henkilöautoliikenteestä. |
| --- | --- |

3.4

Ehdotetussa direktiivissä jäsenvaltioille myönnetty mahdollisuus käyttää ruuhkatekijää parametrina infrastruktuurikäyttömaksun määrittelyssä on ensinnäkin ongelmallinen siksi, ettei ruuhkautumiskäsitettä ole määritelty, ja toiseksi epäoikeudenmukainen sen vuoksi, koska ruuhkat johtuvat etenkin henkilöautoliikenteestä.

| 3.5 | Komitea yhtyy komission ehdotuksen lähtökohtana olevaan ajatukseen siitä, että tulevan muutetun direktiivin ei pidä kasvattaa tieliikennesektoriin kohdistuvaa taloudellista kokonaisrasitusta, mutta katsoo, että ajoneuvoveron poistaminen osittain tai kokonaan ei riitä takaamaan verotuksen puolueettomuutta. Siksi tästä tulisi logiikan mukaan seurata myös mahdollisuus dieselpolttoaineen valmisteveron laskemiseen. |
| --- | --- |

3.5

Komitea yhtyy komission ehdotuksen lähtökohtana olevaan ajatukseen siitä, että tulevan muutetun direktiivin ei pidä kasvattaa tieliikennesektoriin kohdistuvaa taloudellista kokonaisrasitusta, mutta katsoo, että ajoneuvoveron poistaminen osittain tai kokonaan ei riitä takaamaan verotuksen puolueettomuutta. Siksi tästä tulisi logiikan mukaan seurata myös mahdollisuus dieselpolttoaineen valmisteveron laskemiseen.

| 3.6 | Komitea kannattaa myös jäsenvaltioille myönnettävää mahdollisuutta eriyttää käyttömaksuja ajoneuvon ympäristöystävällisyyden (EURO-luokitus) ja ajoneuvojen tiestölle aiheuttamien vahinkojen mukaan. |
| --- | --- |

3.6

Komitea kannattaa myös jäsenvaltioille myönnettävää mahdollisuutta eriyttää käyttömaksuja ajoneuvon ympäristöystävällisyyden (EURO-luokitus) ja ajoneuvojen tiestölle aiheuttamien vahinkojen mukaan.

| 3.7 | Komitea yhtyy myös varauksettomasti komission tavoitteeseen pyrkiä yhtenäiseen infrastruktuurien käyttöä koskevaan maksujärjestelmään ja korvata sillä nykyiset moninaiset tietulli- ja käyttömaksujärjestelmät. |
| --- | --- |

3.7

Komitea yhtyy myös varauksettomasti komission tavoitteeseen pyrkiä yhtenäiseen infrastruktuurien käyttöä koskevaan maksujärjestelmään ja korvata sillä nykyiset moninaiset tietulli- ja käyttömaksujärjestelmät.

4   Tiivistelmä ja päätelmät

| 4.1 | Komitea pitää tervetulleena komission pyrkimystä soveltaa käytännössä periaatetta, jonka mukaan käyttäjä maksaa infrastruktuurin käytöstä aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

4.1

Komitea pitää tervetulleena komission pyrkimystä soveltaa käytännössä periaatetta, jonka mukaan käyttäjä maksaa infrastruktuurin käytöstä aiheutuvat kustannukset.

| 4.2 | Komitea katsoo kuitenkin, että komission ehdotus on liian kunnianhimoinen, koska pelkästään direktiiviä 1999/62/EY muuttamalla yritetään ratkaista kerralla liian monitahoisia ongelmia. |
| --- | --- |

4.2

Komitea katsoo kuitenkin, että komission ehdotus on liian kunnianhimoinen, koska pelkästään direktiiviä 1999/62/EY muuttamalla yritetään ratkaista kerralla liian monitahoisia ongelmia.

| 4.3 | Komitea totesi jo valkoisesta kirjasta (KOM(1998) 466 lopullinen) antamassaan lausunnossa, että ”käyttäjä maksaa” -periaate voidaan ottaa käyttöön vasta sitten, kun eri kustannustekijöitä on arvioitu perusteellisesti ja kaikilla kuljetusmuodoilla on tasavertaiset kilpailumahdollisuudet. |
| --- | --- |

4.3

Komitea totesi jo valkoisesta kirjasta (KOM(1998) 466 lopullinen) antamassaan lausunnossa, että ”käyttäjä maksaa” -periaate voidaan ottaa käyttöön vasta sitten, kun eri kustannustekijöitä on arvioitu perusteellisesti ja kaikilla kuljetusmuodoilla on tasavertaiset kilpailumahdollisuudet.

| 4.4 | Komission yhtenä lähtökohtana on, että infrastruktuurien käyttömaksujen asettaminen ei saa johtaa uudenlaisen verorasituksen soveltamiseen tai vanhan korottamiseen. Tämän vuoksi komissio haluaa myöntää jäsenvaltioille mahdollisuuden kompensoida maksuja poistamalla vuosittainen ajoneuvovero osittain tai kokonaan. Komitea huomauttaa, että monet jäsenvaltiot ovat jo (lähes) saavuttaneet EU:n ajoneuvoverolle asettaman alarajan eivätkä näin ollen pysty tarjoamaan riittävää tasoitusta. Verotuksen puolueettomuus pystytään takaamaan vain, jos tarvittaessa voidaan alentaa myös dieselpolttoaineen valmisteveroa. |
| --- | --- |

4.4

Komission yhtenä lähtökohtana on, että infrastruktuurien käyttömaksujen asettaminen ei saa johtaa uudenlaisen verorasituksen soveltamiseen tai vanhan korottamiseen. Tämän vuoksi komissio haluaa myöntää jäsenvaltioille mahdollisuuden kompensoida maksuja poistamalla vuosittainen ajoneuvovero osittain tai kokonaan. Komitea huomauttaa, että monet jäsenvaltiot ovat jo (lähes) saavuttaneet EU:n ajoneuvoverolle asettaman alarajan eivätkä näin ollen pysty tarjoamaan riittävää tasoitusta. Verotuksen puolueettomuus pystytään takaamaan vain, jos tarvittaessa voidaan alentaa myös dieselpolttoaineen valmisteveroa.

| 4.5 | Tässä yhteydessä komitea toteaa, että nykyinen kansallisten säännösten ja järjestelmien kirjo säilyy edelleen uudesta säädöksestä huolimatta, ja tavoitetta yhtenäisestä infrastruktuurien käyttöä koskevasta maksujärjestelmästä ei valitettavasti voida saavuttaa. |
| --- | --- |

4.5

Tässä yhteydessä komitea toteaa, että nykyinen kansallisten säännösten ja järjestelmien kirjo säilyy edelleen uudesta säädöksestä huolimatta, ja tavoitetta yhtenäisestä infrastruktuurien käyttöä koskevasta maksujärjestelmästä ei valitettavasti voida saavuttaa.

| 4.6 | Komitean mielestä komission ehdotus on epäjohdonmukainen, kun se yhtäältä esittää käyttömaksun alaisten ajoneuvojen painon alarajan laskemista 3,5 tonniin, mutta toisaalta sisällyttää ehdotukseensa ruuhka-, onnettomuus- ja ympäristökustannukset ja samalla jättää ehdotetun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle henkilöautot, jotka nämä kustannukset pääasiassa aiheuttavat. |
| --- | --- |

4.6

Komitean mielestä komission ehdotus on epäjohdonmukainen, kun se yhtäältä esittää käyttömaksun alaisten ajoneuvojen painon alarajan laskemista 3,5 tonniin, mutta toisaalta sisällyttää ehdotukseensa ruuhka-, onnettomuus- ja ympäristökustannukset ja samalla jättää ehdotetun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle henkilöautot, jotka nämä kustannukset pääasiassa aiheuttavat.

| 4.7 | Komissio yhdistää ehdotuksessaan suorasti toisiinsa käyttöön otettavat käyttömaksut ja liikenneinfrastruktuuriin tehtävät investoinnit. Kerätyt tulot on soveliaalla tavalla palautettava takaisin sille sektorille, jolla ne on kerätty, eikä niitä saa käyttää esimerkiksi valtiontalouden paikkaamiseen. Komitea kannattaa komission omaksumaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

4.7

Komissio yhdistää ehdotuksessaan suorasti toisiinsa käyttöön otettavat käyttömaksut ja liikenneinfrastruktuuriin tehtävät investoinnit. Kerätyt tulot on soveliaalla tavalla palautettava takaisin sille sektorille, jolla ne on kerätty, eikä niitä saa käyttää esimerkiksi valtiontalouden paikkaamiseen. Komitea kannattaa komission omaksumaa lähestymistapaa.

| 4.8 | Komission mukaan käyttömaksujen määrittelyssä on otettava huomioon infrastruktuurin rakennus-, käyttö-, kunnossapito- ja kehittämiskustannukset. Rakennuskustannuksiksi tässä katsotaan ainoastaan sellaiset kustannukset, jotka liittyvät uusien infrastruktuurikokonaisuuksien luomiseen. Näitä ovat komission mukaan korkeintaan 15 vuotta vanhat infrastruktuurit. Komitea pitää tätä järkevänä lähestymistapana, koska näin voidaan estää, että maksujen määrittelyssä otettaisiin huomioon jo olemassa olevat infrastruktuurit, joiden kustannukset on jo katettu. |
| --- | --- |

4.8

Komission mukaan käyttömaksujen määrittelyssä on otettava huomioon infrastruktuurin rakennus-, käyttö-, kunnossapito- ja kehittämiskustannukset. Rakennuskustannuksiksi tässä katsotaan ainoastaan sellaiset kustannukset, jotka liittyvät uusien infrastruktuurikokonaisuuksien luomiseen. Näitä ovat komission mukaan korkeintaan 15 vuotta vanhat infrastruktuurit. Komitea pitää tätä järkevänä lähestymistapana, koska näin voidaan estää, että maksujen määrittelyssä otettaisiin huomioon jo olemassa olevat infrastruktuurit, joiden kustannukset on jo katettu.

| 4.9 | Komissio ehdottaa, että tietyissä poikkeustapauksissa tietulleja voitaisiin tiukkojen ehtojen täyttyessä korottaa korkeintaan 25 prosenttia keskimääräisiin tietulleihin verrattuna. Näillä lisävaroilla voitaisiin rahoittaa erityisen herkillä alueilla yhteisön keskeisen edun mukaisia liikenneinfrastruktuureja samassa liikennekäytävässä tai samalla liikennealueella. Komitean mielestä tätä mahdollisuutta tulisi käyttää hyvin varoen, eikä yhtään liikenneinfrastruktuuria tulisi sulkea etukäteen tämän mahdollisuuden ulkopuolelle. Mikäli tätä mahdollisuutta käytetään, niin kyseiset tulot olisi sijoitettava EU-tilille ja luovutettava vasta hankeen toteutuksen jälkeen. |
| --- | --- |

4.9

Komissio ehdottaa, että tietyissä poikkeustapauksissa tietulleja voitaisiin tiukkojen ehtojen täyttyessä korottaa korkeintaan 25 prosenttia keskimääräisiin tietulleihin verrattuna. Näillä lisävaroilla voitaisiin rahoittaa erityisen herkillä alueilla yhteisön keskeisen edun mukaisia liikenneinfrastruktuureja samassa liikennekäytävässä tai samalla liikennealueella. Komitean mielestä tätä mahdollisuutta tulisi käyttää hyvin varoen, eikä yhtään liikenneinfrastruktuuria tulisi sulkea etukäteen tämän mahdollisuuden ulkopuolelle. Mikäli tätä mahdollisuutta käytetään, niin kyseiset tulot olisi sijoitettava EU-tilille ja luovutettava vasta hankeen toteutuksen jälkeen.

| 4.10 | Komitea pitää hyväksyttävänä ehdotetun direktiivin soveltamisalaa, joka kattaa Euroopan laajuisen tieverkon ja kaikki muut päätieverkon osat, jotka kulkevat joidenkin kilometrien etäisyydellä moottoritiestä, sekä — vaikkakin varsinaisen soveltamisalan ulkopuolella — sivutiet, jotka eivät välttämättä ole merkittäviä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. Lisäksi komitea kannattaa ehdotusta perustaa jokaisessa jäsenvaltiossa tieinfrastruktuurin valvontaviranomainen, joka takaa, että yhteisön laajuisesti niin kustannukset kuin tietulleista ja käyttömaksuista kerättävät tulot jaetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

4.10

Komitea pitää hyväksyttävänä ehdotetun direktiivin soveltamisalaa, joka kattaa Euroopan laajuisen tieverkon ja kaikki muut päätieverkon osat, jotka kulkevat joidenkin kilometrien etäisyydellä moottoritiestä, sekä — vaikkakin varsinaisen soveltamisalan ulkopuolella — sivutiet, jotka eivät välttämättä ole merkittäviä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. Lisäksi komitea kannattaa ehdotusta perustaa jokaisessa jäsenvaltiossa tieinfrastruktuurin valvontaviranomainen, joka takaa, että yhteisön laajuisesti niin kustannukset kuin tietulleista ja käyttömaksuista kerättävät tulot jaetaan asianmukaisesti.

| 4.11 | Lopuksi komitea pahoittelee, että direktiiviehdotuksessa kustannustekijöiden joukkoon on tarkoitus sisällyttää ruuhka-, onnettomuus- ja ympäristökustannukset, vaikka näiden kustannusten pääasiallinen aiheuttaja onkin henkilöautoliikenne, eikä tämä ajoneuvoluokka kuulu direktiivin soveltamisalaan. Lisäksi komitea kritisoi onnettomuussyiden perusteellisen analyysin sekä ”herkkien alueiden” määritelmän puuttumista. |
| --- | --- |

4.11

Lopuksi komitea pahoittelee, että direktiiviehdotuksessa kustannustekijöiden joukkoon on tarkoitus sisällyttää ruuhka-, onnettomuus- ja ympäristökustannukset, vaikka näiden kustannusten pääasiallinen aiheuttaja onkin henkilöautoliikenne, eikä tämä ajoneuvoluokka kuulu direktiivin soveltamisalaan. Lisäksi komitea kritisoi onnettomuussyiden perusteellisen analyysin sekä ”herkkien alueiden” määritelmän puuttumista.

Bryssel 3. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Oikeudenmukainen maksu infrastruktuurin käytöstä: vaiheittainen lähestymistapa liikenneinfrastruktuurin yhtenäiseen hinnoitteluun Euroopan unionissa — Valkoinen kirja”, EYVL C 116, 28.4.1999.

1

(2)  ETSK:n lausunto EUVL C 80, 30.3.2004, s. 77.

2

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraavat muutosehdotukset, joille annettiin äänestyksessä vähintään neljäsosa äänistä, hylättiin (työjärjestyksen 39 artiklan 2 kohta).

Kohdat 2.3, 2.4, 2.5, 2.6, 2.7 ja 2.8

Poistetaan kyseiset kohdat ja korvataan ne seuraavalla:

| ”2.3 | Komitean mielestä komissio ei ole riittävän kunnianhimoinen tavoitteissaan. Oikeudenmukaisessa ja tehokkaassa maksujärjestelmässä on otettava huomioon maantieinfrastruktuurin rakennus- ja kunnossapitokustannukset sekä sen käytöstä johtuvat ympäristö- ja sosiaaliset kustannukset, jotka liittyvät yhtäältä ilmansaastumiseen ja meluhaittaan sekä ympäristöön ja kansalaisten terveyteen kohdistuviin vaikutuksiin ja toisaalta ruuhkista ja tieliikenneonnettomuuksista johtuviin kustannuksiin. Kaikki edellä mainitut kustannukset tulisi arvioida tieteellisin perustein. Sen vuoksi direktiivillä tulisi ottaa käyttöön kaikkia jäsenvaltioita koskeva yhteinen aikataulu ja yhteinen menetelmä, jotta tienkäyttäjiltä kannettavia maksuja laskettaessa voidaan ottaa huomioon kaikki ulkoiset kustannukset. Niille jäsenvaltioille, jotka ovat jo toimineet näin, olisi annettava oikeus kantaa maksuja välittömästi. Ulkoisten kustannusten sisällyttäminen maksuihin parantaa lisäksi markkinoiden toimivuutta, edistää Euroopan talouden kilpailukykyä sekä vähentää ympäristön pilaantumista ja tieverkoston ruuhkaantumista.” |
| --- | --- |

”2.3

Komitean mielestä komissio ei ole riittävän kunnianhimoinen tavoitteissaan. Oikeudenmukaisessa ja tehokkaassa maksujärjestelmässä on otettava huomioon maantieinfrastruktuurin rakennus- ja kunnossapitokustannukset sekä sen käytöstä johtuvat ympäristö- ja sosiaaliset kustannukset, jotka liittyvät yhtäältä ilmansaastumiseen ja meluhaittaan sekä ympäristöön ja kansalaisten terveyteen kohdistuviin vaikutuksiin ja toisaalta ruuhkista ja tieliikenneonnettomuuksista johtuviin kustannuksiin. Kaikki edellä mainitut kustannukset tulisi arvioida tieteellisin perustein. Sen vuoksi direktiivillä tulisi ottaa käyttöön kaikkia jäsenvaltioita koskeva yhteinen aikataulu ja yhteinen menetelmä, jotta tienkäyttäjiltä kannettavia maksuja laskettaessa voidaan ottaa huomioon kaikki ulkoiset kustannukset. Niille jäsenvaltioille, jotka ovat jo toimineet näin, olisi annettava oikeus kantaa maksuja välittömästi. Ulkoisten kustannusten sisällyttäminen maksuihin parantaa lisäksi markkinoiden toimivuutta, edistää Euroopan talouden kilpailukykyä sekä vähentää ympäristön pilaantumista ja tieverkoston ruuhkaantumista.”

Perustelu

Toivomuksenamme on, että käyttäjiltä perittäviin maksuihin sisällytetään kaikki kustannukset eli sekä investointi- ja ylläpitokustannukset että sosiaalisten ja ympäristökustannusten kaltaiset ulkoiset kustannukset. Jotkin jäsenvaltiot ovat jo valmistelleet kyseisten kustannusten huomioimista. Lisäksi Euroopan komission rahoittamassa UNITE-tutkimuksessa tarkastellaan nykyisin saatavilla olevia ulkoisten kustannusten soveltuvia arvoja ja todetaan, että vaikka ulkoisten kustannusten ”oikeasta” tasosta ei vielä olekaan päästy yksimielisyyteen, kustannusten määrittämiseksi käytettävät mallit ja menetelmät hyväksytään laajasti. Kyseiset kustannukset on otettava huomioon, koska mielestämme on tärkeää, että käyttäjä ja saastuttaja maksaa -periaatetta sovelletaan EU:n lainsäädännössä.

Äänestystulos

| Puolesta | : | 77 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 86 |
| Pidättyi | : | 9 |

Puolesta

:

77

Vastaan

:

86

Pidättyi

:

9

Kohta 2.12

Poistetaan kohdan kaksi viimeistä virkettä ja korvataan ne seuraavalla:

”Komitea katsoo, että kyseinen lähestymistapa on laajennettava koskemaan koko liikenneinfrastruktuuria. Kerättyjä maksuja ei tule varata yksinomaan maantieliikennesektorin käyttöön, vaan niitä on voitava käyttää myös kestävien liikennemuotojen rahoittamiseen sekä maantieliikenteen työntekijöitä koskevan sosiaalialan lainsäädännön täytäntöönpanon tehostamiseen.”

Perustelu

Kerättyjen maksujen varaaminen pelkästään maantieliikennesektorin käyttöön estäisi selvästi julkisten varojen tehokkaimman mahdollisen käytön eikä edistäisi entistä kestävämpien liikennemuotojen kehittämistä siten kuin komission vuonna 2001 julkaisemassa yhteistä liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa edellytetään.

Äänestystulos

| Puolesta | : | 86 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 89 |
| Pidättyi | : | 9 |

Puolesta

:

86

Vastaan

:

89

Pidättyi

:

9

Kohta 2.13

Poistetaan kohdan kaksi viimeistä virkettä ja korvataan ne seuraavalla:

”Komitea katsoo, että kyseinen mahdollisuus korottaa tietulleja korkeintaan 25 prosenttia saattaa olla täysin riittämätön tietyillä herkillä alueilla. Sen vuoksi komitea ehdottaa, että tulleja tulee voida korottaa niin paljon, että ne riittävät kattamaan herkkien alueiden infrastruktuurikustannukset.”

Perustelu

Itsestään selvä.

Äänestystulos

| Puolesta | : | 86 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 99 |
| Pidättyi | : | 6 |

Puolesta

:

86

Vastaan

:

99

Pidättyi

:

6

Kohta 3.1.

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| ”3.1 | Komission ehdotuksen mukaan käyttömaksujen määrittelyssä on otettava huomioon tieinfrastruktuurin rakennus-, käyttö-, kunnossapito- ja kehittämiskustannukset. Rakennuskustannuksiksi tässä katsotaan ainoastaan sellaiset kustannukset, jotka liittyvät uusien infrastruktuurikokonaisuuksien luomiseen. Näitä ovat komission mukaan korkeintaan 15 vuotta vanhat infrastruktuurit. Tällä tavoin komissio pyrkii estämään, että ehdotetun direktiivin soveltamisalaan lasketaan mahdollisesti myös jo olemassa olevia infrastruktuureja, joiden kustannukset on jo katettu. Komitea pitää 15 vuoden rajaa järkevänä ja menettelyä kannatettavana.
  Tätä vastaan voidaan esittää, että tierakennushankkeissa käytetään pitkäaikaista rahoitusta. Näin lyhyt kuoletusjakso sulkisi pois suuren osan tähänastisten hankkeiden kustannuksista ja vääristäisi siten kustannusten huomioon ottamista. Siksi komitea katsoo, että valtioiden tulee voida ottaa huomioon rakennuskustannukset riippumatta tieverkkonsa iästä ja sen rahoitusmuodoista.” |
| --- | --- |

”3.1

Komission ehdotuksen mukaan käyttömaksujen määrittelyssä on otettava huomioon tieinfrastruktuurin rakennus-, käyttö-, kunnossapito- ja kehittämiskustannukset. Rakennuskustannuksiksi tässä katsotaan ainoastaan sellaiset kustannukset, jotka liittyvät uusien infrastruktuurikokonaisuuksien luomiseen. Näitä ovat komission mukaan korkeintaan 15 vuotta vanhat infrastruktuurit. Tällä tavoin komissio pyrkii estämään, että ehdotetun direktiivin soveltamisalaan lasketaan mahdollisesti myös jo olemassa olevia infrastruktuureja, joiden kustannukset on jo katettu. Komitea pitää 15 vuoden rajaa järkevänä ja menettelyä kannatettavana.
  Tätä vastaan voidaan esittää, että tierakennushankkeissa käytetään pitkäaikaista rahoitusta. Näin lyhyt kuoletusjakso sulkisi pois suuren osan tähänastisten hankkeiden kustannuksista ja vääristäisi siten kustannusten huomioon ottamista. Siksi komitea katsoo, että valtioiden tulee voida ottaa huomioon rakennuskustannukset riippumatta tieverkkonsa iästä ja sen rahoitusmuodoista.”

Perustelu

Kaikkia yli 15 vuotta vanhoihin infrastruktuuri-investointeihin liittyneitä kustannuksia ei ole vielä saatu takaisin.

Äänestystulos

| Puolesta | : | 84 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 100 |
| Pidättyi | : | 1 |

Puolesta

:

84

Vastaan

:

100

Pidättyi

:

1

Kohdat 3.2, 3.3, 3.4 ja 3.5

Poistetaan.

Perustelu

Jos hyväksytään ajatus ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä käyttömaksuihin, kyseisiä kohtia ei voida hyväksyä.

Äänestystulos

| Puolesta | : | 89 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 93 |
| Pidättyi | : | 3 |

Puolesta

:

89

Vastaan

:

93

Pidättyi

:

3

Kohta 4.2

Poistetaan ja korvataan seuraavalla:

| ”4.2 | Komitean mielestä komissio ei ole esittänyt tieteelliseen lähestymistapaan perustuvaa yhteistä menetelmää eikä aikataulua maantieinfrastruktuurin käyttöön liittyvien ulkoisten kustannusten laskemiseksi.” |
| --- | --- |

”4.2

Komitean mielestä komissio ei ole esittänyt tieteelliseen lähestymistapaan perustuvaa yhteistä menetelmää eikä aikataulua maantieinfrastruktuurin käyttöön liittyvien ulkoisten kustannusten laskemiseksi.”

Perustelu

Komissio ei ole mielestämme riittävän kunnianhimoinen tavoitteissaan.

Äänestystulos

| Puolesta | : | 89 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 93 |
| Pidättyi | : | 3 |

Puolesta

:

89

Vastaan

:

93

Pidättyi

:

3

Kohta 4.6

Poistetaan ja korvataan seuraavalla:

| ”4.6 | Komitea katsoo, että tavarankuljetuksissa käytettäviltä hyötyajoneuvoilta sekä erityisesti kuriiri- ja pikalähetysten kuljettamiseen käytettäviltä ajoneuvoilta tulisi kantaa käyttäjämaksuja, vaikka kyseiset ajoneuvot painaisivat vähemmän kuin 3,5 tonnia.” |
| --- | --- |

”4.6

Komitea katsoo, että tavarankuljetuksissa käytettäviltä hyötyajoneuvoilta sekä erityisesti kuriiri- ja pikalähetysten kuljettamiseen käytettäviltä ajoneuvoilta tulisi kantaa käyttäjämaksuja, vaikka kyseiset ajoneuvot painaisivat vähemmän kuin 3,5 tonnia.”

Perustelu

Minkä vuoksi kiinnitetään huomiota henkilöautoihin mutta unohdetaan alle 3,5 tonnin painoiset hyötyajoneuvot, kuten kuriiri- ja pikalähetysten kuljettamiseen käytettävät ajoneuvot, jotka kuitenkin aiheuttavat huomattavasti onnettomuuksia?

Äänestystulos

| Puolesta | : | 89 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 93 |
| Pidättyi | : | 3 |

Puolesta

:

89

Vastaan

:

93

Pidättyi

:

3

Kohta 4.7

Poistetaan kohdan kaksi viimeistä virkettä ja korvataan ne seuraavalla:

”Kerättyjä tuloja ei tule varata yksinomaan maantieliikennesektorin käyttöön. Niitä tulisi käyttää myös kestävien liikennemuotojen rahoittamiseen sekä maantieliikenteen työntekijöitä koskevan sosiaalialan lainsäädännön täytäntöönpanon tehostamiseen.”

Perustelu

Ehdotettu muutos on johdonmukainen kohdan 2.12 muutoksen kanssa.

Äänestystulos

| Puolesta | : | 89 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 93 |
| Pidättyi | : | 3 |

Puolesta

:

89

Vastaan

:

93

Pidättyi

:

3

Kohdat 4.8

Korvataan seuraavalla tekstillä:

| ”4.8 | Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden tulee voida ottaa huomioon rakennuskustannukset riippumatta tieverkkonsa iästä ja rahoitusmuodoista, sillä käytännössä rahoitus on pitkäaikaista.” |
| --- | --- |

”4.8

Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden tulee voida ottaa huomioon rakennuskustannukset riippumatta tieverkkonsa iästä ja rahoitusmuodoista, sillä käytännössä rahoitus on pitkäaikaista.”

Perustelu

Ehdotettu muutos on johdonmukainen kohdan 3.1 muutoksen kanssa.

Äänestystulos

| Puolesta | : | 89 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 93 |
| Pidättyi | : | 3 |

Puolesta

:

89

Vastaan

:

93

Pidättyi

:

3

Kohdat 4.9, 4.10 ja 4.11

Poistetaan.

Perustelu

Ehdotettu muutos on johdonmukainen kohtien 3.2 ja 3.4 poistamista koskevan aikaisemman ehdotuksen kanssa.

Äänestystulos

| Puolesta | : | 89 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 93 |
| Pidättyi | : | 3 |

Puolesta

:

89

Vastaan

:

93

Pidättyi

:

3

---

| 28.9.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 241/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 241/65

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen direktiivin 2002/15/EY ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/985 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä”

(KOM(2003) 628 lopullinen — 2003/0255 COD)

(2004/C 241/17)

Neuvosto päätti 11. joulukuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Jan Simons.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2.—3. kesäkuuta 2004 pitämässään 409. täysistunnossa (kesäkuun 3. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 136 puolesta, 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1   Komission ehdotuksen tavoitteet ja sisältö

| 1.1 | Komission ehdotuksen tavoitteena on lisätä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön soveltamista koskevien tarkastusten tiheyttä, laatua ja yhdenmukaisuutta ja näin parantaa sääntöjen noudattamista. Sääntöjen noudattaminen sekä lisää liikenneturvallisuutta ja tieliikennealan kilpailun tasapuolisuutta että edistää kuljettajien terveyttä ja turvallisuutta. |
| --- | --- |

1.1

Komission ehdotuksen tavoitteena on lisätä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön soveltamista koskevien tarkastusten tiheyttä, laatua ja yhdenmukaisuutta ja näin parantaa sääntöjen noudattamista. Sääntöjen noudattaminen sekä lisää liikenneturvallisuutta ja tieliikennealan kilpailun tasapuolisuutta että edistää kuljettajien terveyttä ja turvallisuutta.

| 1.2 | Ehdotuksen mukaan ajoneuvojen tarkastettavien ajopäivien osuus olisi lisättävä kolmeen prosenttiin. Ehdotuksessa esitetään menettelyä, jolla tätä tarkastusten vähimmäisosuutta on tulevaisuudessa aikomus lisätä. Näistä tarkastuksista vähintään 30 prosenttia on tehtävä teiden varsilla ja vähintään 50 prosenttia yritysten tiloissa. |
| --- | --- |

1.2

Ehdotuksen mukaan ajoneuvojen tarkastettavien ajopäivien osuus olisi lisättävä kolmeen prosenttiin. Ehdotuksessa esitetään menettelyä, jolla tätä tarkastusten vähimmäisosuutta on tulevaisuudessa aikomus lisätä. Näistä tarkastuksista vähintään 30 prosenttia on tehtävä teiden varsilla ja vähintään 50 prosenttia yritysten tiloissa.

| 1.3 | Tarkastusten laatua on tarkoitus parantaa ja niiden yhdenmukaisuus varmistaa seuraavilla toimenpiteillä: tarkastusten sisällölle luodaan yhteiset säännöt, tarkastajien koulutusta parannetaan, tarkastuksia koordinoidaan entistä useammin kansainvälisellä tasolla, tarkastukset koordinoidaan jokaisen jäsenvaltion sisällä, tietoja vaihdetaan jäsenvaltioiden kesken, riskiluokitus ja lainsäädännön rikkomistapausten vakavuusasteet yhdenmukaistetaan ja komissio perustaa komitean, jonka tehtävänä on huolehtia sääntöjen yhdenmukaisesta tulkinnasta ja edistää tarkastusten laatua ja yhtenäisyyttä. |
| --- | --- |

1.3

Tarkastusten laatua on tarkoitus parantaa ja niiden yhdenmukaisuus varmistaa seuraavilla toimenpiteillä: tarkastusten sisällölle luodaan yhteiset säännöt, tarkastajien koulutusta parannetaan, tarkastuksia koordinoidaan entistä useammin kansainvälisellä tasolla, tarkastukset koordinoidaan jokaisen jäsenvaltion sisällä, tietoja vaihdetaan jäsenvaltioiden kesken, riskiluokitus ja lainsäädännön rikkomistapausten vakavuusasteet yhdenmukaistetaan ja komissio perustaa komitean, jonka tehtävänä on huolehtia sääntöjen yhdenmukaisesta tulkinnasta ja edistää tarkastusten laatua ja yhtenäisyyttä.

2   Yleistä

| 2.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää asianmukaisia tarkastuksia keskeisenä osana sitä ketjua, joka ulottuu hyvän lainsäädännön antamisesta tehokkaisiin seuraamuksiin. Koska tieliikenteen sosiaalilainsäädäntö on parhaillaan muutostilassa sekä itse ajo- ja lepoaikoja että niiden valvontalaitteistoja koskevien säännösten suhteen, komitea pitää erityisen tervetulleena toimenpiteitä tarkastuksia koskevien sääntöjen tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää asianmukaisia tarkastuksia keskeisenä osana sitä ketjua, joka ulottuu hyvän lainsäädännön antamisesta tehokkaisiin seuraamuksiin. Koska tieliikenteen sosiaalilainsäädäntö on parhaillaan muutostilassa sekä itse ajo- ja lepoaikoja että niiden valvontalaitteistoja koskevien säännösten suhteen, komitea pitää erityisen tervetulleena toimenpiteitä tarkastuksia koskevien sääntöjen tarkistamiseksi.

| 2.2 | Komitea tukee varauksettomasti komission ehdotuksen tavoitteita. Tämä tuki koskee sekä säännösten noudattamisen valvonnan parantamista että sääntöjen yhdenmukaistamista. Komitea huomauttaa yhdenmukaistamisen edellyttävän, että jäsenvaltioiden välisiin sopimuksiin sisältyviä sääntöjä, jotka koskevat lainsäädännön rikkomistapausten vakavuusastetta, tulkitaan yksiselitteisesti. |
| --- | --- |

2.2

Komitea tukee varauksettomasti komission ehdotuksen tavoitteita. Tämä tuki koskee sekä säännösten noudattamisen valvonnan parantamista että sääntöjen yhdenmukaistamista. Komitea huomauttaa yhdenmukaistamisen edellyttävän, että jäsenvaltioiden välisiin sopimuksiin sisältyviä sääntöjä, jotka koskevat lainsäädännön rikkomistapausten vakavuusastetta, tulkitaan yksiselitteisesti.

| 2.3 | Koska tarkastusten tiheys on nykyisin hyvin erilainen eri jäsenvaltioissa, komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan jokaisessa jäsenvaltiossa tulee tarkastaa vähintään kolme prosenttia ajopäivistä. Komitea on tietoinen siitä, että tämä vähimmäismäärä voi olla raskas taakka monien maiden ja erityisesti uusien jäsenvaltioiden hallintokoneistoille. Komitea muistuttaa myös, että tarkistuksia ja niiden tuloksia koskevien komission kaksivuotisraporttien mukaan monilla nykyisillä jäsenvaltioilla kului pitkä aika, ennen kuin ne ryhtyivät noudattamaan nykyisiä tarkastusten vähimmäisvaatimuksia. Komitea katsoo näin ollen, että uusien sääntöjen toteutukseen on liitettävä jäsenvaltioiden tarkastuskoneiston kapasiteettia koskevia lisävaatimuksia, mm. jotta voitaisiin välttää jäljempänä, kohdassa 2.4, mainittu riski. Komitea pitää tässä yhteydessä tervetulleena digitaalisen piirturin käyttöönottoa, jota se pitää pätevänä apukeinona ehdotetun säännöksen toimeenpanossa. Koska käytännössä vaikuttaa kuitenkin lähes mahdottomalta, että laitteet saataisiin käyttöön kaikkialla asianomaisessa säädöksessä (1) mainittuun määräaikaan (5. elokuuta) mennessä, komitea kehottaa Euroopan komissiota kiirehtimään selkeiden siirtymäsääntöjen ehdottamista, jotta voitaisiin välttää epäoikeudenmukaiset tarkastukset ja jäsenvaltioiden väliset tulkintaerot ja jotta liikennesektori osaisi ryhtyä tarvittaviin toimiin. Komission jäsenen Loyola de Palacion jäsenvaltioille osoittama asiaa koskeva kirje on sinänsä täysin selvä mutta oikeudellisesti tarkasteltuna riittämätön. |
| --- | --- |

2.3

Koska tarkastusten tiheys on nykyisin hyvin erilainen eri jäsenvaltioissa, komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan jokaisessa jäsenvaltiossa tulee tarkastaa vähintään kolme prosenttia ajopäivistä. Komitea on tietoinen siitä, että tämä vähimmäismäärä voi olla raskas taakka monien maiden ja erityisesti uusien jäsenvaltioiden hallintokoneistoille. Komitea muistuttaa myös, että tarkistuksia ja niiden tuloksia koskevien komission kaksivuotisraporttien mukaan monilla nykyisillä jäsenvaltioilla kului pitkä aika, ennen kuin ne ryhtyivät noudattamaan nykyisiä tarkastusten vähimmäisvaatimuksia. Komitea katsoo näin ollen, että uusien sääntöjen toteutukseen on liitettävä jäsenvaltioiden tarkastuskoneiston kapasiteettia koskevia lisävaatimuksia, mm. jotta voitaisiin välttää jäljempänä, kohdassa 2.4, mainittu riski. Komitea pitää tässä yhteydessä tervetulleena digitaalisen piirturin käyttöönottoa, jota se pitää pätevänä apukeinona ehdotetun säännöksen toimeenpanossa. Koska käytännössä vaikuttaa kuitenkin lähes mahdottomalta, että laitteet saataisiin käyttöön kaikkialla asianomaisessa säädöksessä (1) mainittuun määräaikaan (5. elokuuta) mennessä, komitea kehottaa Euroopan komissiota kiirehtimään selkeiden siirtymäsääntöjen ehdottamista, jotta voitaisiin välttää epäoikeudenmukaiset tarkastukset ja jäsenvaltioiden väliset tulkintaerot ja jotta liikennesektori osaisi ryhtyä tarvittaviin toimiin. Komission jäsenen Loyola de Palacion jäsenvaltioille osoittama asiaa koskeva kirje on sinänsä täysin selvä mutta oikeudellisesti tarkasteltuna riittämätön.

| 2.4 | Komitea yhtyy komission käsitykseen siitä, että tarkastuksia tulisi tehdä enemmän yritysten tiloissa kuin teiden varsilla. Yritysten tiloissa tehtävissä tarkastuksissa voidaan kattaa useampia sääntökohtia, ja niiden avulla voidaan muodostaa kuva siitä, millä tavoin yritys kokonaisuutena noudattaa sääntöjä. Toisaalta komitea pelkää monien ajopäivien tarkastamista yritysten tiloissa koskevan velvoitteen johtavan siihen, että tarkastajat vierailevat mieluummin suurissa yrityksissä, koska he voivat silloin tarkastaa samassa ajassa enemmän kuljettajia kuin pienestä tai yhden kuljettajan yrityksestä löytyy. Näin ollen komitea pitää ehdotettua 50 prosentin vähimmäismäärää alkuun liian korkeana. Elleivät jäsenvaltiot hyväksy niiden tarkastuskapasiteettia koskevia lisävaatimuksia, sopivampi luku olisi 40 prosenttia. |
| --- | --- |

2.4

Komitea yhtyy komission käsitykseen siitä, että tarkastuksia tulisi tehdä enemmän yritysten tiloissa kuin teiden varsilla. Yritysten tiloissa tehtävissä tarkastuksissa voidaan kattaa useampia sääntökohtia, ja niiden avulla voidaan muodostaa kuva siitä, millä tavoin yritys kokonaisuutena noudattaa sääntöjä. Toisaalta komitea pelkää monien ajopäivien tarkastamista yritysten tiloissa koskevan velvoitteen johtavan siihen, että tarkastajat vierailevat mieluummin suurissa yrityksissä, koska he voivat silloin tarkastaa samassa ajassa enemmän kuljettajia kuin pienestä tai yhden kuljettajan yrityksestä löytyy. Näin ollen komitea pitää ehdotettua 50 prosentin vähimmäismäärää alkuun liian korkeana. Elleivät jäsenvaltiot hyväksy niiden tarkastuskapasiteettia koskevia lisävaatimuksia, sopivampi luku olisi 40 prosenttia.

| 2.5 | Komitea epäilee vakavasti teiden varsilla tehtävien, tiettyjä työaikasääntöjä koskevien tarkastusten tehokkuutta. Direktiivissä 2002/15/EY sallitaan poikkeuksia viikoittaisen työajan enimmäismäärästä, työajan ja päivystysajan määritelmät saattavat poiketa eri maissa toisistaan, eikä yötyö ole sama asia kaikille ja kaikkialla. Näin ollen komitea suosittelee, että teiden varsilla tehtäviä työaikaa koskevia tarkastuksia ei sisällytettäisi liitteen I osaan A. Sen sijaan Euroopan komission tai ehdotetussa 13 artiklassa mainitun komitean tehtäväksi voitaisiin antaa tällaisten tarkastusten hyötyä ja toteuttamiskelpoisuutta koskevan tutkimuksen laatiminen. Komitea pitäisi järkevänä, jos teiden varsilla tehtäviin tarkastuksiin, joiden kohteena on EU:ssa rekisteröityä ajoneuvoa ajava kolmannen maan kansalainen, sisällytettäisiin myös asetuksessa 881/92 (muutettu) määrätyn kuljettajaluvan tarkastaminen. |
| --- | --- |

2.5

Komitea epäilee vakavasti teiden varsilla tehtävien, tiettyjä työaikasääntöjä koskevien tarkastusten tehokkuutta. Direktiivissä 2002/15/EY sallitaan poikkeuksia viikoittaisen työajan enimmäismäärästä, työajan ja päivystysajan määritelmät saattavat poiketa eri maissa toisistaan, eikä yötyö ole sama asia kaikille ja kaikkialla. Näin ollen komitea suosittelee, että teiden varsilla tehtäviä työaikaa koskevia tarkastuksia ei sisällytettäisi liitteen I osaan A. Sen sijaan Euroopan komission tai ehdotetussa 13 artiklassa mainitun komitean tehtäväksi voitaisiin antaa tällaisten tarkastusten hyötyä ja toteuttamiskelpoisuutta koskevan tutkimuksen laatiminen. Komitea pitäisi järkevänä, jos teiden varsilla tehtäviin tarkastuksiin, joiden kohteena on EU:ssa rekisteröityä ajoneuvoa ajava kolmannen maan kansalainen, sisällytettäisiin myös asetuksessa 881/92 (muutettu) määrätyn kuljettajaluvan tarkastaminen.

| 2.6 | Komitea pitää kilpailun kannalta tärkeänä, että tarkastukset ovat neutraaleja, ja kannattaa komission ehdottamia säännöksiä sen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

Komitea pitää kilpailun kannalta tärkeänä, että tarkastukset ovat neutraaleja, ja kannattaa komission ehdottamia säännöksiä sen varmistamiseksi.

| 2.7 | Komitea katsoo, että tarkastuksia koskeva 3 prosentin vähimmäismäärä voi tarjota hyvän kuvan siitä, missä määrin kuljetusyritykset yleensä noudattavat sääntöjä, ja mahdollistaa näin alan mustien lampaiden jäljittämisen ja edesvastuuseen saattamisen. |
| --- | --- |

2.7

Komitea katsoo, että tarkastuksia koskeva 3 prosentin vähimmäismäärä voi tarjota hyvän kuvan siitä, missä määrin kuljetusyritykset yleensä noudattavat sääntöjä, ja mahdollistaa näin alan mustien lampaiden jäljittämisen ja edesvastuuseen saattamisen.

| 2.8 | Komitea pitää tervetulleena komission ehdottamia säännöksiä, jotka koskevat kansainvälisille kuljettajille ja maantiekuljetusyrityksille hyvin tärkeitä näkökohtia, kuten tarkastajien perusteellista koulutusta, sääntöjen yhdenmukaista tulkintaa, lainsäädännön rikkomistapausten vakavuusasteiden yhdenmukaista luokittelua sekä jokaisessa valtiossa tarjottavaa mahdollisuutta kääntyä ongelmatapauksissa toimivaltaisen elimen puoleen. |
| --- | --- |

2.8

Komitea pitää tervetulleena komission ehdottamia säännöksiä, jotka koskevat kansainvälisille kuljettajille ja maantiekuljetusyrityksille hyvin tärkeitä näkökohtia, kuten tarkastajien perusteellista koulutusta, sääntöjen yhdenmukaista tulkintaa, lainsäädännön rikkomistapausten vakavuusasteiden yhdenmukaista luokittelua sekä jokaisessa valtiossa tarjottavaa mahdollisuutta kääntyä ongelmatapauksissa toimivaltaisen elimen puoleen.

3   Erityistä

3.1   2 artiklan 1 kohta

Jatkona yleiselle huomautukselle työaikasääntöjä koskevista tienvarsitarkastuksista komitea toteaa, että sellaisten liikkuvassa työssä olevien työntekijöiden, jotka eivät ole kuljettajia, työajat eivät useinkaan kirjaudu piirturiin ja etteivät ne välttämättä ole yhtäpitäviä kuljettajien työtuntien kanssa.

3.2   9 artiklan 3 kohta

Komitea tukee perusajatusta, jonka mukaan asianmukainen sakkojärjestelmä tekisi tyhjäksi ne edut, jotka kuljetusketjun jokin osa saavuttaisi lainsäädännön rikkomisella. Lähtökohtana tulisi tietysti olla, että järjestelmä sisällytettäisiin eurooppalaisiin puitteisiin. Kun otetaan huomioon tällaisen järjestelmän mutkikkuus etenkin kansainvälisissä kuljetuksissa, komitea kuitenkin toteaa, että sakot tulevat usein kuljettajan tai kuljetusliikkeen maksettaviksi, vaikka hyöty rikkomuksesta meneekin kolmannelle osapuolelle. Komitean mielestä tähän liittyy myös huomattavia oikeudellisia ongelmia: sallitun ajoajan ylittämällä kuljettaja saattaa päästä kotiin asti, sen sijaan että viettäisi päivittäisen lepoajan tien varrella lähellä kotiaan, tai kuljettaja voi ehtiä lähtevään lauttaan sen sijaan että odottaisi tuntikausia seuraavaa lauttayhteyttä. Ensimmäisessä tapauksessa ainoastaan kuljettaja ”hyötyy”, toisessa tapauksessa hyötyvät kaikki kuljetusketjun osat. Jälkimmäisessä tapauksessa oikeudellinen perusta lastinantajan rankaisemiseksi on komitean mielestä kuitenkin hyvin heikko. Komitea ennakoi painokkaita vastalauseita ja mahdollisia kilpailuvääristymiä, mikäli jäsenvaltiot saavat soveltaa tätä perusajatusta mielensä mukaan. Näin ollen komitea suosittelee, että sovitaan yksityiskohtaisemmista EU:n säännöistä, joilla ratkaistaan sellaiset tilanteet, joissa seuraamuksia voidaan määrätä kolmansille osapuolille, ja yhdenmukaistetaan nämä seuraamukset sekä standardoidaan seuraamusten määräämiseen tarvittava näyttö.

3.3   9 artiklan 4 kohta

Komitea esittää kohdasta kolme huomiota:

| — | Päivittäinen ajoaika voi helposti ylittyä yli 20 prosentilla ulkoisten syiden, kuten ruuhkien, tietöiden, onnettomuuksien jne. vuoksi. 20 prosentin rajaa tulisi soveltaa ainoastaan ”toistuvissa” ylitystapauksissa. |
| --- | --- |

—

Päivittäinen ajoaika voi helposti ylittyä yli 20 prosentilla ulkoisten syiden, kuten ruuhkien, tietöiden, onnettomuuksien jne. vuoksi. 20 prosentin rajaa tulisi soveltaa ainoastaan ”toistuvissa” ylitystapauksissa.

| — | Komission ehdotuksessa päivittäisille ja viikoittaisille lepotauoille määritellään tietty vähimmäiskesto. Koska kyse on määritelmistä, marginaalin asettaminen ei ole mahdollista. Komissio ei ole johdonmukainen asiassa, ja lepotaukojen pituus tulisikin määritellä erillisessä artiklassa, kuten nykyisessä asetuksessa 3820/85 on tehty. |
| --- | --- |

—

Komission ehdotuksessa päivittäisille ja viikoittaisille lepotauoille määritellään tietty vähimmäiskesto. Koska kyse on määritelmistä, marginaalin asettaminen ei ole mahdollista. Komissio ei ole johdonmukainen asiassa, ja lepotaukojen pituus tulisikin määritellä erillisessä artiklassa, kuten nykyisessä asetuksessa 3820/85 on tehty.

| — | Asetuksen 3820/85 12 artiklassa sallitaan tietyin edellytyksin säännöistä joustamista. Asetus 2135/98 (digitaalinen piirturi) tarjoaa rajatut mahdollisuudet tällaisten tapausten kirjaamiseksi. Komitean mielestä tämä asia on otettava selkeästi huomioon puheena olevassa tarkastusdirektiivissä. |
| --- | --- |

—

Asetuksen 3820/85 12 artiklassa sallitaan tietyin edellytyksin säännöistä joustamista. Asetus 2135/98 (digitaalinen piirturi) tarjoaa rajatut mahdollisuudet tällaisten tapausten kirjaamiseksi. Komitean mielestä tämä asia on otettava selkeästi huomioon puheena olevassa tarkastusdirektiivissä.

3.4   16 artikla

Komitea ehdottaa, että ehdotuksessa esitettyä 3 prosentin vähimmäismäärää ei saateta voimaan ennen kuin digitaalisen piirturin pakollisesta käyttöönotosta on kulunut kaksi vuotta. Tämä on perusteltua, kun otetaan huomioon jo mainittu riittämätön tarkastuskapasiteetti. Lisäksi monet jäsenvaltiot ovat riippuvaisia siitä, että valtaosaan ajoneuvoista asennetaan digitaalinen piirturi sen varmistamiseksi, että uusi vähimmäismäärä tarkastuksia toteutetaan, mutta samalla digitaalisen piirturin käyttöönottoajankohtaan liittyy edelleen monia epävarmuustekijöitä. Muilta osin komitea kannattaa ehdotettua määräaikaa (1. tammikuuta 2006), joka antaa jäsenvaltioille riittävästi aikaa valmistautua yhdenmukaistamiseen ja yhteistyöhön.

| 3.5 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan työmarkkinaosapuolet Euroopan tasolla mukaan perustettavaksi ehdottamansa komitean työskentelyyn. |
| --- | --- |

3.5

ETSK kehottaa komissiota ottamaan työmarkkinaosapuolet Euroopan tasolla mukaan perustettavaksi ehdottamansa komitean työskentelyyn.

4   Tiivistelmä ja päätelmät

| 4.1 | Komitea tukee varauksettomasti komission ehdotuksen tavoitteita. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää asianmukaisia tarkastuksia keskeisenä osana sitä ketjua, joka ulottuu hyvän lainsäädännön antamisesta tehokkaisiin seuraamuksiin. Komitea pitää useimpia ehdotuksen kohtia hyväksyttävinä. |
| --- | --- |

4.1

Komitea tukee varauksettomasti komission ehdotuksen tavoitteita. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää asianmukaisia tarkastuksia keskeisenä osana sitä ketjua, joka ulottuu hyvän lainsäädännön antamisesta tehokkaisiin seuraamuksiin. Komitea pitää useimpia ehdotuksen kohtia hyväksyttävinä.

| 4.2 | Komitea katsoo kuitenkin, että jäsenvaltioiden nykyinen tarkastuskapasiteetti sekä sen lisäämismahdollisuuksien rajallisuus tulisi ottaa paremmin huomioon. Näin ollen komitea suosittelee, että yritysten tiloissa tarkastettavien ajopäivien vähimmäisosuus laskettaisiin siirtymäkauden ajaksi 40 prosenttiin. |
| --- | --- |

4.2

Komitea katsoo kuitenkin, että jäsenvaltioiden nykyinen tarkastuskapasiteetti sekä sen lisäämismahdollisuuksien rajallisuus tulisi ottaa paremmin huomioon. Näin ollen komitea suosittelee, että yritysten tiloissa tarkastettavien ajopäivien vähimmäisosuus laskettaisiin siirtymäkauden ajaksi 40 prosenttiin.

| 4.3 | Komitea kannattaa komission ehdotusta tarkastuksia koskevasta 3 prosentin vähimmäismäärästä, sillä se voi tarjota hyvän kuvan siitä, missä määrin kuljetusyritykset yleensä noudattavat sääntöjä, ja mahdollistaa näin alan mustien lampaiden jäljittämisen ja edesvastuuseen saattamisen. Näin ollen yleistä tarkastusten vähimmäismäärää ei ole enää tarpeen korottaa. |
| --- | --- |

4.3

Komitea kannattaa komission ehdotusta tarkastuksia koskevasta 3 prosentin vähimmäismäärästä, sillä se voi tarjota hyvän kuvan siitä, missä määrin kuljetusyritykset yleensä noudattavat sääntöjä, ja mahdollistaa näin alan mustien lampaiden jäljittämisen ja edesvastuuseen saattamisen. Näin ollen yleistä tarkastusten vähimmäismäärää ei ole enää tarpeen korottaa.

| 4.4 | Komitea tukee kaavailtua asianmukaista sakkojärjestelmää, joka tekisi tyhjäksi ne edut, jotka kuljetusketjun jokin osa saavuttaisi lainsäädännön rikkomisella. Nämä seuraamukset on sisällytettävä EU:n puitteisiin ja niillä on oltava riittävä oikeudellinen perusta, jotta seuraamuksia voidaan määrätä myös muille osapuolille kuin kuljettajalle ja/tai kuljetusliikkeelle. |
| --- | --- |

4.4

Komitea tukee kaavailtua asianmukaista sakkojärjestelmää, joka tekisi tyhjäksi ne edut, jotka kuljetusketjun jokin osa saavuttaisi lainsäädännön rikkomisella. Nämä seuraamukset on sisällytettävä EU:n puitteisiin ja niillä on oltava riittävä oikeudellinen perusta, jotta seuraamuksia voidaan määrätä myös muille osapuolille kuin kuljettajalle ja/tai kuljetusliikkeelle.

| 4.5 | Koska työaikamääräyksiä koskevat monet kansainväliset ja kansalliset poikkeukset, komitea suosittelee, että teiden varsilla tehtäviä työaikaa koskevia tarkastuksia ei sisällytettäisi liitteen I osaan A.
  Sen sijaan komitea pitäisi järkevänä, jos teiden varsilla tehtäviin tarkastuksiin, joiden kohteena on EU:ssa rekisteröityä ajoneuvoa ajava kolmannen maan kansalainen, sisällytettäisiin myös vaaditun kuljettajaluvan tarkastaminen. |
| --- | --- |

4.5

Koska työaikamääräyksiä koskevat monet kansainväliset ja kansalliset poikkeukset, komitea suosittelee, että teiden varsilla tehtäviä työaikaa koskevia tarkastuksia ei sisällytettäisi liitteen I osaan A.

Sen sijaan komitea pitäisi järkevänä, jos teiden varsilla tehtäviin tarkastuksiin, joiden kohteena on EU:ssa rekisteröityä ajoneuvoa ajava kolmannen maan kansalainen, sisällytettäisiin myös vaaditun kuljettajaluvan tarkastaminen.

Bryssel 3. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

---

(1)  Asetus 2135/98.

1

---