# Euroopa Liidu C 269/4. n

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 269 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 47. köide4. november 2004 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 269

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

47. köide4. november 2004

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2004/C 269/1 | Eriaruanne nr 3/2004. Ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmine koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2004/C 269/1

Eriaruanne nr 3/2004. Ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmine koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 4.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 269/1

---

ERIARUANNE nr 3/2004

Ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmine koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 punktile 2)

(2004/C 269/01)

SISUKORD

| I–IX | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–IX

| 1–8 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–8

| 9–68 | ANALÜÜS |
| --- | --- |

9–68

| 9–15 | Teadaolevad eeskirjade eiramise juhud |
| --- | --- |

9–15

| 16–20 | Eeskirjade eiramisest teatamine: kes teeb mida? |
| --- | --- |

16–20

| 21–27 | Eeskirjade eiramisest teatamine: viivitused, lüngad ja vasturääkivused |
| --- | --- |

21–27

| 28–29 | Andmete kontroll: mitterahuldav |
| --- | --- |

28–29

| 30–32 | Teabe kvaliteet eeskirjade eiramise osas: puudulik ja vasturääkiv |
| --- | --- |

30–32

| 33–39 | Sissenõudmine ja kustutamine: liikmesriikide ja komisjoni ülesanded |
| --- | --- |

33–39

| 40–42 | Tagasisaamise madal protsendimäär |
| --- | --- |

40–42

| 43–51 | Komisjoni otsused selle kohta, kes peaks kandma kahju eeskirjade vastaselt tehtud maksete osas, mida ei ole tagasi saadud: puuduvad selged põhimõtted |
| --- | --- |

43–51

| 52–53 | Ülesannete jagunemine komisjonis |
| --- | --- |

52–53

| 54–60 | Komisjon ei kasuta piisavalt eeskirjade eiramise vastu võitlemisel saadud kogemusi |
| --- | --- |

54–60

| 61–62 | Must nimekiri |
| --- | --- |

61–62

| 63–68 | Võlgade kirjendamine |
| --- | --- |

63–68

| 69–73 | JÄRELDUSED |
| --- | --- |

69–73

| 74–80 | SOOVITUSED |
| --- | --- |

74–80

Komisjoni vastused

KOKKUVÕTE

| I. | Liikmesriigid on kohustatud komisjoni teavitama, kui nad avastavad ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud makseid, mis ulatuvad üle 4 000 euro, ning neid sisse nõudma. Kui summade tagasisaamine ei ole võimalik, need kustutatakse ja kahjud kannab ühendus, välja arvatud juhul, kui tagasisaamine pole võimalik liikmesriigi hooletuse tõttu. “Musta nimekirja” abil püütakse välja selgitada, kes on aasta jooksul saanud üle 100 000 euro väärtuses eeskirjade vastaselt tehtud makseid. Eraldi korra alusel teatavad liikmesriigid kõigist ühendusel saadaolevatest võlasummadest, mis seonduvad ühise põllumajanduspoliitikaga. |
| --- | --- |

I.

Liikmesriigid on kohustatud komisjoni teavitama, kui nad avastavad ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud makseid, mis ulatuvad üle 4 000 euro, ning neid sisse nõudma. Kui summade tagasisaamine ei ole võimalik, need kustutatakse ja kahjud kannab ühendus, välja arvatud juhul, kui tagasisaamine pole võimalik liikmesriigi hooletuse tõttu. “Musta nimekirja” abil püütakse välja selgitada, kes on aasta jooksul saanud üle 100 000 euro väärtuses eeskirjade vastaselt tehtud makseid. Eraldi korra alusel teatavad liikmesriigid kõigist ühendusel saadaolevatest võlasummadest, mis seonduvad ühise põllumajanduspoliitikaga.

| II. | 2002. aasta lõpus ulatus alates 1971. aastast teada antud eeskirjade vastaselt tehtud maksete kogusumma 3,1 miljardi euroni. Sellest 537 miljonit eurot oli saajatelt sisse nõutud ja 252 miljonit eurot kustutatud ning kantud kas ühenduse või vastava liikmesriigi kuludesse. Ülejäänud 75 % teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest olid endiselt “pooleli” — neid ei ole tagasi saadud ega kustutatud. Enamus teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest seostub turusekkumisega: puu- ja köögiviljasektori ning eksporditoetuste kulud moodustavad üle poole kogusummast. |
| --- | --- |

II.

2002. aasta lõpus ulatus alates 1971. aastast teada antud eeskirjade vastaselt tehtud maksete kogusumma 3,1 miljardi euroni. Sellest 537 miljonit eurot oli saajatelt sisse nõutud ja 252 miljonit eurot kustutatud ning kantud kas ühenduse või vastava liikmesriigi kuludesse. Ülejäänud 75 % teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest olid endiselt “pooleli” — neid ei ole tagasi saadud ega kustutatud. Enamus teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest seostub turusekkumisega: puu- ja köögiviljasektori ning eksporditoetuste kulud moodustavad üle poole kogusummast.

| III. | Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid teavitavad eeskirjade eiramisest ettenähtud viisil, kuid viivitustega. Lisaks esineb andmetes vasturääkivusi. Liikmesriikide antud teabe ja selle põhjal koostatud andmebaasis toodud arvude vahel on lahknevusi. Komisjoni andmebaas teadaolevate eeskirjade eiramise juhtude kohta ei ole täielik ega täpne. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid teavitavad eeskirjade eiramisest ettenähtud viisil, kuid viivitustega. Lisaks esineb andmetes vasturääkivusi. Liikmesriikide antud teabe ja selle põhjal koostatud andmebaasis toodud arvude vahel on lahknevusi. Komisjoni andmebaas teadaolevate eeskirjade eiramise juhtude kohta ei ole täielik ega täpne.

| IV. | Eeskirjade vastaselt tehtud maksete tagasisaamise madal protsendimäär (alates 1971. aastast tagasi saadud summade kumulatiivne protsendimäär on vaid 17 %) tuleneb osaliselt riikide halduslikest viivitustest ja praktikatest (sissenõudmise edasilükkamine, kuni menetlus võimaliku pettuse osas on lõpetatud; eelistatud kreeditoristaatuse puudumine ühise põllumajanduspoliitikaga seotud võlgade osas; põhjendamata taotluste esitamise võimalikkus) ning komisjoni tahtmatusest aktsepteerida osalisi tagasimakseid. |
| --- | --- |

IV.

Eeskirjade vastaselt tehtud maksete tagasisaamise madal protsendimäär (alates 1971. aastast tagasi saadud summade kumulatiivne protsendimäär on vaid 17 %) tuleneb osaliselt riikide halduslikest viivitustest ja praktikatest (sissenõudmise edasilükkamine, kuni menetlus võimaliku pettuse osas on lõpetatud; eelistatud kreeditoristaatuse puudumine ühise põllumajanduspoliitikaga seotud võlgade osas; põhjendamata taotluste esitamise võimalikkus) ning komisjoni tahtmatusest aktsepteerida osalisi tagasimakseid.

| V. | Ainult 10 % teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest on kustutatud; osaliselt seetõttu, et liikmesriigid on teavitanud vaid üksikutest juhtudest, kus tagasisaamine ei ole võimalik, osaliselt seetõttu, et komisjon on viivitanud meetmete võtmisega seoses kaua aega tagasi eeskirjade vastaselt tehtud maksetega. Komisjonil puudusid adekvaatsed kriteeriumid otsustamaks, kas kustutatud summade kahjud peaks kandma liikmesriigid või ühendus. Samuti oli komisjonil ebapiisav teave selle kohta, kas kustutamisotsuseid täidetakse nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

V.

Ainult 10 % teadaolevatest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest on kustutatud; osaliselt seetõttu, et liikmesriigid on teavitanud vaid üksikutest juhtudest, kus tagasisaamine ei ole võimalik, osaliselt seetõttu, et komisjon on viivitanud meetmete võtmisega seoses kaua aega tagasi eeskirjade vastaselt tehtud maksetega. Komisjonil puudusid adekvaatsed kriteeriumid otsustamaks, kas kustutatud summade kahjud peaks kandma liikmesriigid või ühendus. Samuti oli komisjonil ebapiisav teave selle kohta, kas kustutamisotsuseid täidetakse nõuetekohaselt.

| VI. | OLAF ja põllumajanduse peadirektoraat jagavad vastutust ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete osas: formaalsed ja tegelikud ülesanded on aga erinevad; esineb arusaamatusi. Komisjon ei kasuta süstemaatiliselt teavet, mida saab eeskirjade eiramise kohta ühist põllumajanduspoliitikat juhtides või selle osas muudatusi esitades. |
| --- | --- |

VI.

OLAF ja põllumajanduse peadirektoraat jagavad vastutust ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete osas: formaalsed ja tegelikud ülesanded on aga erinevad; esineb arusaamatusi. Komisjon ei kasuta süstemaatiliselt teavet, mida saab eeskirjade eiramise kohta ühist põllumajanduspoliitikat juhtides või selle osas muudatusi esitades.

| VII. | “Must nimekiri” ei toimi. |
| --- | --- |

VII.

“Must nimekiri” ei toimi.

| VIII. | Ühise põllumajanduspoliitikaga seonduvatest ühendusel saadaolevatest võlasummadest teatamise kord liikmesriikides on viimastel aastatel paranenud, kuid selles esineb endiselt puudusi. Selle alusel koostatud andmete vastavust andmetele, mis on esitatud eeskirjade vastaselt tehtud maksete osas, ei ole võimalik kontrollida. |
| --- | --- |

VIII.

Ühise põllumajanduspoliitikaga seonduvatest ühendusel saadaolevatest võlasummadest teatamise kord liikmesriikides on viimastel aastatel paranenud, kuid selles esineb endiselt puudusi. Selle alusel koostatud andmete vastavust andmetele, mis on esitatud eeskirjade vastaselt tehtud maksete osas, ei ole võimalik kontrollida.

| IX. | Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda muudatuste tegemist ühise põllumajanduspoliitikaga seotud eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatamise, nende sissenõudmise ja kustutamise korras, et parandada ülaltoodud puudusi. Samuti tuleks muuta ülesannete jagunemist OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vahel ning pidada liikmesriikidega nõu “musta nimekirja” tuleviku üle. |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda muudatuste tegemist ühise põllumajanduspoliitikaga seotud eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatamise, nende sissenõudmise ja kustutamise korras, et parandada ülaltoodud puudusi. Samuti tuleks muuta ülesannete jagunemist OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vahel ning pidada liikmesriikidega nõu “musta nimekirja” tuleviku üle.

SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Liit kulutab aastas üle 40 miljardi euro ühtse põllumajanduspoliitika (ÜPP) elluviimisele. Vastutust nende kulude haldamise eest jagab komisjon koos liikmesriikidega. Käesolevas aruandes analüüsitakse ühte jagatud halduse aspekti: kaubandusettevõtjatele, talupidajatele ja teistele ÜPP raames maksete saajatele eeskirjade vastaselt makstud summadest teatamine ja nende sissenõudmine. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liit kulutab aastas üle 40 miljardi euro ühtse põllumajanduspoliitika (ÜPP) elluviimisele. Vastutust nende kulude haldamise eest jagab komisjon koos liikmesriikidega. Käesolevas aruandes analüüsitakse ühte jagatud halduse aspekti: kaubandusettevõtjatele, talupidajatele ja teistele ÜPP raames maksete saajatele eeskirjade vastaselt makstud summadest teatamine ja nende sissenõudmine.

| 2. | Peaaegu kõiki ÜPP makseid teevad liikmesriikides asuvad makseasutused. Liikmesriigid on kohustatud kontrollima tehtud maksete korrektsust, teatama komisjonile eeskirjade vastaselt tehtud maksetest ja võlgadest ning sisse nõudma mittenõuetekohaselt makstud summad. |
| --- | --- |

2.

Peaaegu kõiki ÜPP makseid teevad liikmesriikides asuvad makseasutused. Liikmesriigid on kohustatud kontrollima tehtud maksete korrektsust, teatama komisjonile eeskirjade vastaselt tehtud maksetest ja võlgadest ning sisse nõudma mittenõuetekohaselt makstud summad.

| 3. | Eeskirjade vastaselt tehtud ja liikmesriikide sissenõudmata maksete kulu kantakse ühenduse eelarvest, välja arvatud juhul, kui tagastamise nõudmine pole võimalik liikmesriigi hooletuse tõttu. Sellisel juhul kannab eeskirjade vastaselt tehtud maksete kulu asjaomane liikmesriik. Joonisel 1 kujutatakse selle süsteemi toimimist. |
| --- | --- |

3.

Eeskirjade vastaselt tehtud ja liikmesriikide sissenõudmata maksete kulu kantakse ühenduse eelarvest, välja arvatud juhul, kui tagastamise nõudmine pole võimalik liikmesriigi hooletuse tõttu. Sellisel juhul kannab eeskirjade vastaselt tehtud maksete kulu asjaomane liikmesriik. Joonisel 1 kujutatakse selle süsteemi toimimist.

Image

| 4. | Komisjoni pettusevastase ameti OLAF andmetel oli liikmesriikide poolt komisjonile alates 1971. aastast 2002. aasta lõpuks teatatud eeskirjade vastaste ÜPP maksete kogusumma 3,1 miljardi euroni. Tabelis 1 on esitatud andmed selle summa ja veel sissenõudmata summa kohta. |
| --- | --- |

4.

Komisjoni pettusevastase ameti OLAF andmetel oli liikmesriikide poolt komisjonile alates 1971. aastast 2002. aasta lõpuks teatatud eeskirjade vastaste ÜPP maksete kogusumma 3,1 miljardi euroni. Tabelis 1 on esitatud andmed selle summa ja veel sissenõudmata summa kohta.

Tabel 1

Komisjonile 1971. a alates teatatud eeskirjade eiramiste analüüs

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Pärast maksmist teatatud eeskirjade eiramised | 3 139 |
| Nõude esitajatelt tagasi saadud summad | 538 |
| Liikmesriikide kuludesse kantud summad | 142 |
| EAGGFi arvel kustutatud summad | 110 |
| Sissenõudmisele kuuluvad summad (1) | 2 349 |
| 31. detsembri 2002 seisuga.

  Allikas: OLAFi komisjoni andmebaas. |

(miljonit eurot)

Pärast maksmist teatatud eeskirjade eiramised

3 139

Nõude esitajatelt tagasi saadud summad

538

Liikmesriikide kuludesse kantud summad

142

EAGGFi arvel kustutatud summad

110

Sissenõudmisele kuuluvad summad (1)

2 349

31. detsembri 2002 seisuga.

Allikas: OLAFi komisjoni andmebaas.

| 5. | Samuti on liikmesriigid kohustatud komisjonile (OLAFile) teatama, kui mõni ÜPP-rahade saajatest on saanud eeskirjade vastaseid makseid kogusummas üle 100 000 euro aastas — “must nimekiri”. (2) |
| --- | --- |

5.

Samuti on liikmesriigid kohustatud komisjonile (OLAFile) teatama, kui mõni ÜPP-rahade saajatest on saanud eeskirjade vastaseid makseid kogusummas üle 100 000 euro aastas — “must nimekiri”. (2)

| 6. | Käesoleva auditi eesmärk oli hinnata komisjoni ja liikmesriikide rolli eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP-maksete sissenõudmise juhtimises ja kontrollis. Audit hõlmas analüüsi selle kohta, kas liikmesriigid teatasid nõuetekohaselt pettuste ja eeskirjade eiramiste tuvastamisel neist juhtudest komisjonile, tegid kindlaks asjaomased võlad ja asusid summasid sisse nõudma. Auditi käigus ei analüüsitud, kui hästi tuvastavad liikmesriikide kontrolli- ja pettuste uurimise asutused pettusi ja eeskirjade eiramisi. |
| --- | --- |

6.

Käesoleva auditi eesmärk oli hinnata komisjoni ja liikmesriikide rolli eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP-maksete sissenõudmise juhtimises ja kontrollis. Audit hõlmas analüüsi selle kohta, kas liikmesriigid teatasid nõuetekohaselt pettuste ja eeskirjade eiramiste tuvastamisel neist juhtudest komisjonile, tegid kindlaks asjaomased võlad ja asusid summasid sisse nõudma. Auditi käigus ei analüüsitud, kui hästi tuvastavad liikmesriikide kontrolli- ja pettuste uurimise asutused pettusi ja eeskirjade eiramisi.

| 7. | Kontrollikoda uuris:






  a) | mida on esitatud teabes märgitud eeskirjade eiramise juhtude suuruse, laadi ja põhjuse kohta; |
| --- | --- | --- |

7.

Kontrollikoda uuris:

a)

mida on esitatud teabes märgitud eeskirjade eiramise juhtude suuruse, laadi ja põhjuse kohta;

| b) | kas liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmiseks või kustutamiseks; |
| --- | --- |

b)

kas liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmiseks või kustutamiseks;

| c) | kas eeskirjade eiramise teabe esitamise kord on rahuldav; |
| --- | --- |

c)

kas eeskirjade eiramise teabe esitamise kord on rahuldav;

| d) | kas “must nimekiri” toimib tõhusalt; |
| --- | --- |

d)

kas “must nimekiri” toimib tõhusalt;

| e) | kuidas on eeskirjade vastaselt tehtud maksete alane teave võrreldav teabega võlgade kohta. |
| --- | --- |

e)

kuidas on eeskirjade vastaselt tehtud maksete alane teave võrreldav teabega võlgade kohta.

| 8. | Audit viidi läbi komisjonis ja üheksas liikmesriigis: Taanis, Saksamaal, Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Iirimaal, Itaalias, Portugalis ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

8.

Audit viidi läbi komisjonis ja üheksas liikmesriigis: Taanis, Saksamaal, Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Iirimaal, Itaalias, Portugalis ja Ühendkuningriigis.

ANALÜÜS

Teadaolevad eeskirjade eiramise juhud

| 9. | 31. detsembri 2002 seisuga oli alates 1971. aastast teatatud ja komisjoni andmebaasis (External Communications Registry — ECR) kirjendatud eeskirjade vastaselt sooritatud maksete kogusumma 3 139 miljonit eurot. (3) Tagasinõudmisele kuuluvatena kirjendatud summad ulatusid 2 349 miljoni euroni. Teisisõnu oli alates 1971. aastast eeskirjade vastaselt tehtud maksetest 25 % kas abisaajatelt tagasi nõutud, kantud liikmesriikide või ühenduse kuludesse. |
| --- | --- |

9.

31. detsembri 2002 seisuga oli alates 1971. aastast teatatud ja komisjoni andmebaasis (External Communications Registry — ECR) kirjendatud eeskirjade vastaselt sooritatud maksete kogusumma 3 139 miljonit eurot. (3) Tagasinõudmisele kuuluvatena kirjendatud summad ulatusid 2 349 miljoni euroni. Teisisõnu oli alates 1971. aastast eeskirjade vastaselt tehtud maksetest 25 % kas abisaajatelt tagasi nõutud, kantud liikmesriikide või ühenduse kuludesse.

| 10. | Tabelis 2 on esitatud eeskirjade vastaselt tehtud ja teatatud maksete suurus ning tagasinõutud summade kumulatiivne osakaal liikmesriikide lõikes. (4) Nende näitajate osas domineerib Itaalia, mis tulemusi moonutab:






  a) | Itaalia teatas 55 % asjaomastest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest (vt siiski punkt 24); |
| --- | --- | --- |

10.

Tabelis 2 on esitatud eeskirjade vastaselt tehtud ja teatatud maksete suurus ning tagasinõutud summade kumulatiivne osakaal liikmesriikide lõikes. (4) Nende näitajate osas domineerib Itaalia, mis tulemusi moonutab:

a)

Itaalia teatas 55 % asjaomastest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest (vt siiski punkt 24);

| b) | kelle tagasinõutud summade kumulatiivne osakaal on kõige madalam (10 % alates 1971. aastast eeskirjade vastaselt tehtud maksetest). |
| --- | --- |

b)

kelle tagasinõutud summade kumulatiivne osakaal on kõige madalam (10 % alates 1971. aastast eeskirjade vastaselt tehtud maksetest).

Tabel 2

Pärast maksmist avastatud eeskirjade eiramised ja tagasisaamise osakaal (1971–2002)

| Liikmesriik | Pärast maksmist avastatud summad | Tagasisaadud summad | Kumulatiivne tagasisaamise määr
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | 1 735 | 173 | 10 |
| DE | 403 | 40 | 10 |
| ES | 264 | 35 | 13 |
| BE | 100 | 15 | 15 |
| AT | 8 | 2 | 22 |
| PT | 50 | 13 | 25 |
| SE | 1 | 0 | 36 |
| FR | 159 | 58 | 36 |
| UK | 122 | 49 | 40 |
| EL | 131 | 54 | 41 |
| NL | 84 | 47 | 56 |
| IE | 39 | 23 | 58 |
| DK | 40 | 28 | 71 |
| FI | 1 | 1 | 90 |
| LU | p.m. | p.m. | p.m. |
| Kokku | 3 139 | 537 | 17 |
| 31. detsembri 2002 seisuga.

  NB: Arvud on ümardatud 1 000 000 euroni.

  Allikas: OLAFi komisjoni andmebaas. |

Liikmesriik

Pärast maksmist avastatud summad

Tagasisaadud summad

Kumulatiivne tagasisaamise määr

(%)

IT

1 735

173

10

DE

403

40

10

ES

264

35

13

BE

100

15

15

AT

8

2

22

PT

50

13

25

SE

1

0

36

FR

159

58

36

UK

122

49

40

EL

131

54

41

NL

84

47

56

IE

39

23

58

DK

40

28

71

FI

1

1

90

LU

p.m.

p.m.

p.m.

Kokku

3 139

537

17

31. detsembri 2002 seisuga.

NB: Arvud on ümardatud 1 000 000 euroni.

Allikas: OLAFi komisjoni andmebaas.

| 11. | 31. detsembri 2002. aasta seisuga pärineb 21 % võlgadest 1994. aastale eelnevast ajast (vt joonis 2). |
| --- | --- |

11.

31. detsembri 2002. aasta seisuga pärineb 21 % võlgadest 1994. aastale eelnevast ajast (vt joonis 2).

| 12. | Joonisel 3 kujutatakse peamisi eelarveridu, mille osas toimusid teatatud eiramised. Ligikaudu veerand toimus puuvilja- ja köögiviljasektoris ning veerandi ja kolmandiku vahel eksporditoetuste valdkonnas. |
| --- | --- |

12.

Joonisel 3 kujutatakse peamisi eelarveridu, mille osas toimusid teatatud eiramised. Ligikaudu veerand toimus puuvilja- ja köögiviljasektoris ning veerandi ja kolmandiku vahel eksporditoetuste valdkonnas.

Image

Image

| 13. | Eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatati suhteliselt harva ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) alla kuuluvate kulutuste valdkonnas (peamiselt pindalatoetuste ja loomapidamistoetuste maksed). See peegeldab asjaolu, et:






  a) | IACSi nõuete korral teostatakse enne maksete tegemist kõikide nõuete kontrolli 100 % ulatuses, kasutades arvutipõhist ristkontrolli ja võrdlemist sõltumatute andmetega ning kohapealseid valimikontrolle. Eeskirjade eiramise avastamine tähendab seega nõude blokeerimist enne makse tegemist; |
| --- | --- | --- |

13.

Eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatati suhteliselt harva ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) alla kuuluvate kulutuste valdkonnas (peamiselt pindalatoetuste ja loomapidamistoetuste maksed). See peegeldab asjaolu, et:

a)

IACSi nõuete korral teostatakse enne maksete tegemist kõikide nõuete kontrolli 100 % ulatuses, kasutades arvutipõhist ristkontrolli ja võrdlemist sõltumatute andmetega ning kohapealseid valimikontrolle. Eeskirjade eiramise avastamine tähendab seega nõude blokeerimist enne makse tegemist;

| b) | kui eeskirjade eiramine avastatakse erandkorras pärast makse tegemist, on asjaomased summad sageli alla 4 000 euro ja makseasutused saavad selle nõude rahuldada oma hilisemate nõuete tasaarvestamisega ning |
| --- | --- |

b)

kui eeskirjade eiramine avastatakse erandkorras pärast makse tegemist, on asjaomased summad sageli alla 4 000 euro ja makseasutused saavad selle nõude rahuldada oma hilisemate nõuete tasaarvestamisega ning

| c) | õigusaktides on sätestatud halduskaristused, mis võimaldavad makseasutustel võtta põhjendamata nõude tuvastamisel asjakohaseid meetmeid ilma kohtu poole pöördumata. |
| --- | --- |

c)

õigusaktides on sätestatud halduskaristused, mis võimaldavad makseasutustel võtta põhjendamata nõude tuvastamisel asjakohaseid meetmeid ilma kohtu poole pöördumata.

| 14. | 31. detsembri 2002. aasta seisuga moodustasid 29 teatatud eeskirjade eiramise juhtumit 40 % sissenõudmisele kuuluvast kogusummast. Need on loetletud lisas A. |
| --- | --- |

14.

31. detsembri 2002. aasta seisuga moodustasid 29 teatatud eeskirjade eiramise juhtumit 40 % sissenõudmisele kuuluvast kogusummast. Need on loetletud lisas A.

| 15. | ÜPPd mõjutavate eeskirjade eiramiste määra ei ole võimalik täpselt hinnata. Esitatud andmete alusel võib siiski märkida, et:






  a) | aastatest 1994–2001 pärinevad eeskirjade eiramise juhtumid moodustavad nendest teatamise aastal 0,3 % kuni 1,4 % ELi põllumajanduseelarvest. Ilma Itaaliata moodustavad need 0,5 % või isegi vähem (vt tabel 3); |
| --- | --- | --- |

15.

ÜPPd mõjutavate eeskirjade eiramiste määra ei ole võimalik täpselt hinnata. Esitatud andmete alusel võib siiski märkida, et:

a)

aastatest 1994–2001 pärinevad eeskirjade eiramise juhtumid moodustavad nendest teatamise aastal 0,3 % kuni 1,4 % ELi põllumajanduseelarvest. Ilma Itaaliata moodustavad need 0,5 % või isegi vähem (vt tabel 3);

| b) | eeskirjade eiramised enim mõjutatud eelarveridadel (puuvilja- ja köögivilja- ning eksporditoetused — vt joonis 3) moodustavad aastatel 1994–2001 nende eelarveridade kulutustest 1,7 %. |
| --- | --- |

b)

eeskirjade eiramised enim mõjutatud eelarveridadel (puuvilja- ja köögivilja- ning eksporditoetused — vt joonis 3) moodustavad aastatel 1994–2001 nende eelarveridade kulutustest 1,7 %.

Tabel 3

Teatatud eeskirjade eiramise juhtumite väärtuse areng

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| EAGGFi tagatisrahastu teatatud kulutused | 33 593 | 35 654 | 39 062 | 40 884 | 38 857 | 40 726 | 40 411 | 41 594 | 42 711 |
| Teatatud eeskirjade eiramised | 461,2 | 227,6 | 251,7 | 154,6 | 263,1 | 224,0 | 467,3 | 104,1 | 198,0 |
| Osakaal aastaeelarves (%) | 1,4 | 0,6 | 0,6 | 0,4 | 0,7 | 0,6 | 1,2 | 0,3 | 0,5 |
| EAGGFi teatatud kulutused, v.a Itaalia | 30 000 | 31 285 | 34 631 | 35 559 | 34 708 | 35 709 | 35 874 | 36 124 | 37 022 |
| Teatatud eeskirjade eiramised, v.a Itaalia | 136,6 | 139,5 | 86,6 | 124,1 | 100,4 | 163,9 | 166,6 | 65,3 | 134,1 |
| Osakaal aastaeelarves, v.a Itaalia (%) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,5 | 0,5 | 0,2 | 0,4 |
| Allikas: Kontrollikoja 2002. aastaaruande tabel 4.6 ja OLAFi komisjoni andmebaas 31. detsembri 2002. aasta seisuga (mis vastab komisjoni 2002. aasta aruandes pettusevastase võitluse kohta toodud arvudele). |

(miljonit eurot)

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

EAGGFi tagatisrahastu teatatud kulutused

33 593

35 654

39 062

40 884

38 857

40 726

40 411

41 594

42 711

Teatatud eeskirjade eiramised

461,2

227,6

251,7

154,6

263,1

224,0

467,3

104,1

198,0

Osakaal aastaeelarves (%)

1,4

0,6

0,6

0,4

0,7

0,6

1,2

0,3

0,5

EAGGFi teatatud kulutused, v.a Itaalia

30 000

31 285

34 631

35 559

34 708

35 709

35 874

36 124

37 022

Teatatud eeskirjade eiramised, v.a Itaalia

136,6

139,5

86,6

124,1

100,4

163,9

166,6

65,3

134,1

Osakaal aastaeelarves, v.a Itaalia (%)

0,5

0,4

0,3

0,3

0,3

0,5

0,5

0,2

0,4

Allikas: Kontrollikoja 2002. aastaaruande tabel 4.6 ja OLAFi komisjoni andmebaas 31. detsembri 2002. aasta seisuga (mis vastab komisjoni 2002. aasta aruandes pettusevastase võitluse kohta toodud arvudele).

Eeskirjade eiramisest teatamine: kes teeb mida?

| 16. | Liikmesriigid on kohustatud komisjonile kord kvartalis teatama (5) kõikidest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest üle4 000 euro väärtuses, mille “osas on tuvastatud esmased haldus- või kohtuotsuse asjaolud”. (6) Teade peaks sisaldama kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid pettuse kohta, näiteks vastavate summade suurust, eelarverida, pettuse tüüpi ja avastamisviisi jne. Kogu see teave sisestatakse komisjoni andmebaasi. |
| --- | --- |

16.

Liikmesriigid on kohustatud komisjonile kord kvartalis teatama (5) kõikidest eeskirjade vastaselt tehtud maksetest üle4 000 euro väärtuses, mille “osas on tuvastatud esmased haldus- või kohtuotsuse asjaolud”. (6) Teade peaks sisaldama kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid pettuse kohta, näiteks vastavate summade suurust, eelarverida, pettuse tüüpi ja avastamisviisi jne. Kogu see teave sisestatakse komisjoni andmebaasi.

| 17. | Komisjon on esmaste haldus- või kohtuotsuse asjaolude mõiste õigusaktides ja töödokumentides välja töötanud. Sellele vaatamata tõlgendavad liikmesriigid seda nõuet erinevalt. |
| --- | --- |

17.

Komisjon on esmaste haldus- või kohtuotsuse asjaolude mõiste õigusaktides ja töödokumentides välja töötanud. Sellele vaatamata tõlgendavad liikmesriigid seda nõuet erinevalt.

| 18. | Samuti on liikmesriigid kohustatud komisjonile kord kvartalis teatama meetmetest, mida nad on võtnud pärast eeskirjade eiramisest teatamist, sealhulgas tagasisaadud summadest, sissenõudmisest loobumise põhjustest jne. (7) |
| --- | --- |

18.

Samuti on liikmesriigid kohustatud komisjonile kord kvartalis teatama meetmetest, mida nad on võtnud pärast eeskirjade eiramisest teatamist, sealhulgas tagasisaadud summadest, sissenõudmisest loobumise põhjustest jne. (7)

| 19. | Kui liikmesriik leiab, et teatavat summat ei ole võimalik täies mahus tagasi saada, tuleb tal komisjonile teatada, kas tema arvates peaks kulu kandma EL või liikmesriik (8) ja miks. |
| --- | --- |

19.

Kui liikmesriik leiab, et teatavat summat ei ole võimalik täies mahus tagasi saada, tuleb tal komisjonile teatada, kas tema arvates peaks kulu kandma EL või liikmesriik (8) ja miks.

| 20. | OLAF sisestab teadete andmed komisjoni andmebaasi. Komisjoni andmebaasi on hallanud komisjoni põllumajanduse peadirektoraat, komisjoni pettusevastane üksus (UCLAF) ja 1995. aastast alates OLAF. |
| --- | --- |

20.

OLAF sisestab teadete andmed komisjoni andmebaasi. Komisjoni andmebaasi on hallanud komisjoni põllumajanduse peadirektoraat, komisjoni pettusevastane üksus (UCLAF) ja 1995. aastast alates OLAF.

Eeskirjade eiramisest teatamine: viivitused, lüngad ja vasturääkivused

| 21. | Liikmesriigid on kohustatud eeskirjade eiramise juhtumitest teatama kahe kuu jooksul pärast vastava kvartali lõppu; 2002. aastal ei olnud siiski umbes 65 % teadetest (2 147 teadet) õigeaegsed. (9) |
| --- | --- |

21.

Liikmesriigid on kohustatud eeskirjade eiramise juhtumitest teatama kahe kuu jooksul pärast vastava kvartali lõppu; 2002. aastal ei olnud siiski umbes 65 % teadetest (2 147 teadet) õigeaegsed. (9)

| 22. | Liikmesriigid on teatanud eeskirjade eiramise juhtumitest komisjonile keskmiselt ühe aasta jooksul pärast nende tuvastamist. (10) Liikmesriikide individuaalne keskmine teatamiskiirus oli kaheksast kuust (Portugal) 23 kuuni (Luksemburg) (vt joonis 4). |
| --- | --- |

22.

Liikmesriigid on teatanud eeskirjade eiramise juhtumitest komisjonile keskmiselt ühe aasta jooksul pärast nende tuvastamist. (10) Liikmesriikide individuaalne keskmine teatamiskiirus oli kaheksast kuust (Portugal) 23 kuuni (Luksemburg) (vt joonis 4).

Image

| 23. | Saksamaa, Hispaania ja Prantsusmaa teatasid suurema osa 2002. aasta juhtumitest, Itaalia teatatud maksete väärtus oli aga kõrgeim, 80 miljonit eurot, ning Hispaania oli teisel kohal 59 miljoni euroga (vt joonis 5). |
| --- | --- |

23.

Saksamaa, Hispaania ja Prantsusmaa teatasid suurema osa 2002. aasta juhtumitest, Itaalia teatatud maksete väärtus oli aga kõrgeim, 80 miljonit eurot, ning Hispaania oli teisel kohal 59 miljoni euroga (vt joonis 5).

Image

| 24. | Itaalia teatab juhtudest kontrolli- või uurimisorgani koostatud eeskirjade eiramise juhtumite aruande põhjal. Mõnedel juhtudel ei tuvastanud need organid väidetavalt eeskirjade vastaselt tehtud maksete tegemist. Seetõttu on komisjoni andmebaasis sissenõudmisele kuuluvad summad ülehinnatud. |
| --- | --- |

24.

Itaalia teatab juhtudest kontrolli- või uurimisorgani koostatud eeskirjade eiramise juhtumite aruande põhjal. Mõnedel juhtudel ei tuvastanud need organid väidetavalt eeskirjade vastaselt tehtud maksete tegemist. Seetõttu on komisjoni andmebaasis sissenõudmisele kuuluvad summad ülehinnatud.

Üks Itaalia uurimisasutus teatas äriühingust, mis oli pettusega saanud tomatite töötlemise eest ÜPP toetust. Vastav summa oli 2,71 miljonit eurot. Tegelikult nõuded esitati, kuid neid ei makstud kunagi välja. Seetõttu võlgnevust ei ole.

| 25. | 91 juhul ei olnud komisjoni andmebaasis liikmesriigid esitanud andmeid asjaomaste summade kohta. 37 neist juhtumitest olid teatatud aastatel 1979–1998. Kontrollikoda juhtis OLAFi tähelepanu sellele augustis 2002. Aasta möödudes ei olnud OLAF nõudnud liikmesriikidelt nende juhtumite kohta ajakohastatud teabe esitamist. |
| --- | --- |

25.

91 juhul ei olnud komisjoni andmebaasis liikmesriigid esitanud andmeid asjaomaste summade kohta. 37 neist juhtumitest olid teatatud aastatel 1979–1998. Kontrollikoda juhtis OLAFi tähelepanu sellele augustis 2002. Aasta möödudes ei olnud OLAF nõudnud liikmesriikidelt nende juhtumite kohta ajakohastatud teabe esitamist.

| 26. | Komisjoni andmebaas võimaldab trahvide ja viiviste eraldi kirjendamist. (11) Mõned liikmesriigid (Hispaania, Iirimaa) lisasid aga trahvid ja viivised põhisummale. Trahvide ja viiviste kohta kirjendati komisjoni andmebaasi andmeid vähem kui 4 % juhtudest. Üksnes 5 % juhtudest, millest teatati või mida ajakohastati 2002. aastal, sisaldas teave andmeid trahvide kohta. |
| --- | --- |

26.

Komisjoni andmebaas võimaldab trahvide ja viiviste eraldi kirjendamist. (11) Mõned liikmesriigid (Hispaania, Iirimaa) lisasid aga trahvid ja viivised põhisummale. Trahvide ja viiviste kohta kirjendati komisjoni andmebaasi andmeid vähem kui 4 % juhtudest. Üksnes 5 % juhtudest, millest teatati või mida ajakohastati 2002. aastal, sisaldas teave andmeid trahvide kohta.

| 27. | Samuti oli esitatud teave märkimisväärselt ebajärjekindel. Tootekirjeldust ei täidetud näiteks umbes 47 % 2002. aastal teatatud juhtudest. (12) 7 % juhtudest ei teatatud eeskirjade eiramise liiki ja 4 % juhtudest avastamismeetodit. |
| --- | --- |

27.

Samuti oli esitatud teave märkimisväärselt ebajärjekindel. Tootekirjeldust ei täidetud näiteks umbes 47 % 2002. aastal teatatud juhtudest. (12) 7 % juhtudest ei teatatud eeskirjade eiramise liiki ja 4 % juhtudest avastamismeetodit.

Andmete kontroll: mitterahuldav

| 28. | Kuna puudus kord, mille alusel kohapeal süstemaatiliselt kontrollida komisjoni andmebaasi täielikkust ja õigsust ning võrrelda seda liikmesriikide eeskirjade eiramise juhtumite andmetega, palus OLAF liikmesriikidel 2002. ja 2003. aastal kinnitada komisjoni andmebaasis olevate andmete õigsust. Liikmesriigid enamasti ei käsitlenud enne 2002. aastat teatatud eeskirjade eiramise juhtusid. |
| --- | --- |

28.

Kuna puudus kord, mille alusel kohapeal süstemaatiliselt kontrollida komisjoni andmebaasi täielikkust ja õigsust ning võrrelda seda liikmesriikide eeskirjade eiramise juhtumite andmetega, palus OLAF liikmesriikidel 2002. ja 2003. aastal kinnitada komisjoni andmebaasis olevate andmete õigsust. Liikmesriigid enamasti ei käsitlenud enne 2002. aastat teatatud eeskirjade eiramise juhtusid.

| 29. | Enamik liikmesriike juhtis tähelepanu liikmesriikide andmete ja komisjoni andmebaasi erinevustele. OLAF ei analüüsinud neid lahknevusi, nende põhjuseid, korrigeerivaid meetmeid või komisjoni andmebaasi tehtud muudatusi. Samuti ei püüdnud OLAF kontrollida, kas liikmesriigid on teatanud kõikidest juhtudest, millest nad oleksid pidanud teatama, või kindlaks teha, kas liikmesriigid on mittenõuetekohaselt sulgenud juhtumeid ja kustutanud eeskirjade eiramise tagajärgi. |
| --- | --- |

29.

Enamik liikmesriike juhtis tähelepanu liikmesriikide andmete ja komisjoni andmebaasi erinevustele. OLAF ei analüüsinud neid lahknevusi, nende põhjuseid, korrigeerivaid meetmeid või komisjoni andmebaasi tehtud muudatusi. Samuti ei püüdnud OLAF kontrollida, kas liikmesriigid on teatanud kõikidest juhtudest, millest nad oleksid pidanud teatama, või kindlaks teha, kas liikmesriigid on mittenõuetekohaselt sulgenud juhtumeid ja kustutanud eeskirjade eiramise tagajärgi.

Teabe kvaliteet eeskirjade eiramise osas: puudulik ja vasturääkiv

| 30. | Punktides 21–29 ja 31–32 märgitud põhjustel ei saa komisjoni andmebaasi (ning komisjoni 2002. aasta pettusevastase võitluse aruandes avaldatud andmeid eeskirjade vastaste ÜPP maksete ja võlgade kohta) pidada usaldusväärseks, täielikuks ega õigeks. |
| --- | --- |

30.

Punktides 21–29 ja 31–32 märgitud põhjustel ei saa komisjoni andmebaasi (ning komisjoni 2002. aasta pettusevastase võitluse aruandes avaldatud andmeid eeskirjade vastaste ÜPP maksete ja võlgade kohta) pidada usaldusväärseks, täielikuks ega õigeks.

| 31. | Peale liikmesriikide teatatud juhtude algatab OLAF ka ise eeskirjade eiramise juhtumite uurimisi ÜPP valdkonnas (nagu ühenduse eelarve teisteski valdkondades). OLAF haldab juhtumite andmebaasi (Case Management System — CMS), et registreerida juhtumite osas tehtud edusammud. CMS ei näita, kas vastav juhtum on salvestatud komisjoni andmebaasis või, kui see on asjakohane, kas juhtum on raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetluse alusel kantud liikmesriikide kuludesse (vt punktid 34–37). CMSis salvestatud juhtumitest võetud 26 juhtumi valimis oli vaid 13 korral võimalik rahuldavalt tuvastada juhtumi kandmine komisjoni andmebaasi või selle lõpetamine, kuna eeskirjade eiramist ei avastatud. |
| --- | --- |

31.

Peale liikmesriikide teatatud juhtude algatab OLAF ka ise eeskirjade eiramise juhtumite uurimisi ÜPP valdkonnas (nagu ühenduse eelarve teisteski valdkondades). OLAF haldab juhtumite andmebaasi (Case Management System — CMS), et registreerida juhtumite osas tehtud edusammud. CMS ei näita, kas vastav juhtum on salvestatud komisjoni andmebaasis või, kui see on asjakohane, kas juhtum on raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetluse alusel kantud liikmesriikide kuludesse (vt punktid 34–37). CMSis salvestatud juhtumitest võetud 26 juhtumi valimis oli vaid 13 korral võimalik rahuldavalt tuvastada juhtumi kandmine komisjoni andmebaasi või selle lõpetamine, kuna eeskirjade eiramist ei avastatud.

| 32. | Komisjoni 2002. aasta aruandes pettusevastase võitluse kohta on eeskirjade eiramisest teatatud juhtude kumulatiivne kogusumma oluliselt ülehinnatud. Ülehindamine tuleneb järgmistest summadest:






  a) | 844 miljonit eurot, mis oli seotud enne maksmist avastatud eeskirjade eiramise juhtumitega, mis teatati Itaalia liirides, kuid kirjendati sama arvuna eurodes; |
| --- | --- | --- |

32.

Komisjoni 2002. aasta aruandes pettusevastase võitluse kohta on eeskirjade eiramisest teatatud juhtude kumulatiivne kogusumma oluliselt ülehinnatud. Ülehindamine tuleneb järgmistest summadest:

a)

844 miljonit eurot, mis oli seotud enne maksmist avastatud eeskirjade eiramise juhtumitega, mis teatati Itaalia liirides, kuid kirjendati sama arvuna eurodes;

| b) | vähemalt 50 miljonit eurot topeltkirjendatud teadete tõttu, kuna neid näidati komisjoni andmebaasis tuvastatuna nii enne kui pärast makse tegemist; |
| --- | --- |

b)

vähemalt 50 miljonit eurot topeltkirjendatud teadete tõttu, kuna neid näidati komisjoni andmebaasis tuvastatuna nii enne kui pärast makse tegemist;

| c) | makseid vähemalt 19 miljoni euro väärtuses, mis teatati omavääringus ja kirjendati eurodes ilma konverteerimata. |
| --- | --- |

c)

makseid vähemalt 19 miljoni euro väärtuses, mis teatati omavääringus ja kirjendati eurodes ilma konverteerimata.

Sissenõudmine ja kustutamine: liikmesriikide ja komisjoni ülesanded

| 33. | Liikmesriigid peavad:






  a) | kindlaks tegema, kas ÜPP tehingud on korrektselt läbi viidud ja teostatud; |
| --- | --- | --- |

33.

Liikmesriigid peavad:

a)

kindlaks tegema, kas ÜPP tehingud on korrektselt läbi viidud ja teostatud;

| b) | takistama ja avastama eeskirjade eiramisi; |
| --- | --- |

b)

takistama ja avastama eeskirjade eiramisi;

| c) | sisse nõudma eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu kaotatud summad, millisel juhul võivad liikmesriigid jätta 20 % tagasisaadud summast endale; (13) |
| --- | --- |

c)

sisse nõudma eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu kaotatud summad, millisel juhul võivad liikmesriigid jätta 20 % tagasisaadud summast endale; (13)

| d) | teatama komisjonile laekumata summadest; |
| --- | --- |

d)

teatama komisjonile laekumata summadest;

| e) | teatama komisjonile summadest, mille tagasisaamine on ebatõenäoline. |
| --- | --- |

e)

teatama komisjonile summadest, mille tagasisaamine on ebatõenäoline.

| 34. | Komisjon otsustab, kas kahju summade osas, mida tagasi ei saada, peaks kandma ühendus või asjaomane liikmesriik (kui summat ei saada tagasi selle liikmesriigi hooletuse või eeskirjade eiramise tõttu). (14) |
| --- | --- |

34.

Komisjon otsustab, kas kahju summade osas, mida tagasi ei saada, peaks kandma ühendus või asjaomane liikmesriik (kui summat ei saada tagasi selle liikmesriigi hooletuse või eeskirjade eiramise tõttu). (14)

| 35. | Kui komisjon otsustab, et tagasisaamata jäämise finantstagajärjed tuleks kanda asjaomasel liikmesriigil, võetakse see otsus vastu raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetluse osana. Kõnealune kord on menetlus, kus komisjon otsustab, kas makseasutuse tehtud kulud on tehtud vastavalt EÜ õigusele ja kuuluvad kindlalt ELi eelarvest katmisele. Kui kahju peab kandma liikmesriik, tasaarvestab komisjon vastavad summad tema poolt asjaomasele makseasutusele ÜPP rahastamiseks tehtavate igakuiste maksetega. |
| --- | --- |

35.

Kui komisjon otsustab, et tagasisaamata jäämise finantstagajärjed tuleks kanda asjaomasel liikmesriigil, võetakse see otsus vastu raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetluse osana. Kõnealune kord on menetlus, kus komisjon otsustab, kas makseasutuse tehtud kulud on tehtud vastavalt EÜ õigusele ja kuuluvad kindlalt ELi eelarvest katmisele. Kui kahju peab kandma liikmesriik, tasaarvestab komisjon vastavad summad tema poolt asjaomasele makseasutusele ÜPP rahastamiseks tehtavate igakuiste maksetega.

| 36. | OLAF (ja enne teda UCLAF) peab soovitama, kas summad tuleks katta ühenduse eelarvest (st ühenduse maksumaksja poolt) või hooletuse korral liikmesriigi poolt. Põllumajanduse peadirektoraat vastutab komisjoni otsuse eest. |
| --- | --- |

36.

OLAF (ja enne teda UCLAF) peab soovitama, kas summad tuleks katta ühenduse eelarvest (st ühenduse maksumaksja poolt) või hooletuse korral liikmesriigi poolt. Põllumajanduse peadirektoraat vastutab komisjoni otsuse eest.

| 37. | Ühenduse õiguse järgi otsustab komisjon, kas vastaval juhul tuleb summa tagastamata jätmine lugeda liikmesriigi hooletuseks ja kas kulud peavad kandma selle riigi maksumaksjad. Siiski on olemas vastav Euroopa Kohtu praktika. Euroopa Kohus otsustas 1989. aastal, (15) et valesti makstud summade sissenõudmise algatamisega neli kuni kümme aastat viivitades ei olnud Itaalia ametivõimud tegutsenud vajaliku hoolsusega. (16) |
| --- | --- |

37.

Ühenduse õiguse järgi otsustab komisjon, kas vastaval juhul tuleb summa tagastamata jätmine lugeda liikmesriigi hooletuseks ja kas kulud peavad kandma selle riigi maksumaksjad. Siiski on olemas vastav Euroopa Kohtu praktika. Euroopa Kohus otsustas 1989. aastal, (15) et valesti makstud summade sissenõudmise algatamisega neli kuni kümme aastat viivitades ei olnud Itaalia ametivõimud tegutsenud vajaliku hoolsusega. (16)

| 38. | Hästitoimivas süsteemis:






  a) | võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, et eeskirjade vastaselt makstud summad sisse nõuda; |
| --- | --- | --- |

38.

Hästitoimivas süsteemis:

a)

võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, et eeskirjade vastaselt makstud summad sisse nõuda;

| b) | julgustab komisjon liikmesriike tõhusalt tegutsema; |
| --- | --- |

b)

julgustab komisjon liikmesriike tõhusalt tegutsema;

| c) | teeb komisjon asjakohased otsused, kas eeskirjade vastaselt makstud ja tagasisaamata summad tuleb kanda ühenduse eelarvest või asjaomase üksiku liikmesriigi poolt; |
| --- | --- |

c)

teeb komisjon asjakohased otsused, kas eeskirjade vastaselt makstud ja tagasisaamata summad tuleb kanda ühenduse eelarvest või asjaomase üksiku liikmesriigi poolt;

| d) | kasutab komisjon teavet eeskirjade eiramistest ÜPP juhtimiseks, et parandada kontrollikorda. |
| --- | --- |

d)

kasutab komisjon teavet eeskirjade eiramistest ÜPP juhtimiseks, et parandada kontrollikorda.

| 39. | Kord oli ebarahuldav kõigis neljas punktis. |
| --- | --- |

39.

Kord oli ebarahuldav kõigis neljas punktis.

Tagasisaamise madal protsendimäär

| 40. | Tabelis 2 ilmneb, et 2002. aasta lõpus oli tagasisaamise kumulatiivne protsendimäär vaid 17 %. |
| --- | --- |

40.

Tabelis 2 ilmneb, et 2002. aasta lõpus oli tagasisaamise kumulatiivne protsendimäär vaid 17 %.

| 41. | Tagasisaamise madala protsendimäära peamised põhjused on järgmised:






  a) | mõnede liikmesriikide haldus- ja kohtusüsteemid on aeglased. See vähendab tagasisaamise tõenäosust, sest varad kaovad, äriühingud likvideeritakse, üksikud abisaajad kaovad või surevad jne;
  Kontsentreeritud veini tootmise abi saamiseks esitatud põhjendamata nõuete tõttu tehti eeskirjade vastaseid makseid 8,3 miljoni euro ulatuses.Eeskirjade eiramisest teatati Kreeka makseasutusele esimest korda 1990. aastal.Detsembrini 1996 ei liigitanud Kreeka põllumajandusministeerium seda eeskirjade eiramiseks.Selle Kreeka kohtusse viidud juhtumi kohtuistungit ei ole veel toimunud ja summasid ei ole tagasi saadud. |
| --- | --- | --- |

41.

Tagasisaamise madala protsendimäära peamised põhjused on järgmised:

a)

mõnede liikmesriikide haldus- ja kohtusüsteemid on aeglased. See vähendab tagasisaamise tõenäosust, sest varad kaovad, äriühingud likvideeritakse, üksikud abisaajad kaovad või surevad jne;

| b) | tagasisaamine aeglustub veelgi, kui sissenõudemenetlused peatatakse tagasisaamisega seotud pettusejuhtumi lahendi selgumiseni (näiteks Itaalias). Pettuse korral tuleb tõestada tahtlus, enne kui kedagi süüdi saab mõista; de facto eeskirjade vastaselt tehtud makse sissenõudmiseks ei ole see vajalik; |
| --- | --- |

b)

tagasisaamine aeglustub veelgi, kui sissenõudemenetlused peatatakse tagasisaamisega seotud pettusejuhtumi lahendi selgumiseni (näiteks Itaalias). Pettuse korral tuleb tõestada tahtlus, enne kui kedagi süüdi saab mõista; de facto eeskirjade vastaselt tehtud makse sissenõudmiseks ei ole see vajalik;

| c) | mõned liikmesriigid ei anna ÜPP võlgadele eelisstaatust (neid ei kohusta selleks ükski ELi õigusakt);
  1992. aasta alguses tõestas UCLAFi/Saksamaa ühisuurimine, et sekkumisvarust pärinevat kooritud piimapulbrit, mida eksporditi eksporditoetusega, ei lastud EList väljaspool asuvatele turgudele. Eeskirjade vastaseid eksporditoetusi maksti 24,9 miljoni euro ulatuses ühele Saksa äriühingule ja 18,6 miljoni euro ulatuses ühele Belgia äriühingule.Vaatamata komisjoni veebruaris 1993 esitatud taotlusele ei väljastanud Saksamaa augustini 1995 sissenõudekorraldust.Augustis 1996 tehti pakkumine maksta 5,1 miljonit eurot (mis oli Saksa äriühingu varade väärtus). Komisjon lükkas selle aprillis 1997 tagasi.Detsembriks 1999 olid varad vähenenud 1,5 miljoni euroni. Subsiidiumidest kogusummas 43,5 miljonit eurot ei ole midagi tagasi saadud. |
| --- | --- |

c)

mõned liikmesriigid ei anna ÜPP võlgadele eelisstaatust (neid ei kohusta selleks ükski ELi õigusakt);

| d) | võlgade tasaarvestamist teiste sissenõutavate ÜPP maksetega kasutatakse ebapiisavalt. Tasaarvestust makseasutuste vahel (näiteks Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Portugalis) või sama makseasutuse sees (näiteks Taanis) ei kasutata, kuna see on riikliku õigusaktiga keelatud või kuna suhtluskanalid on ebapiisavad; |
| --- | --- |

d)

võlgade tasaarvestamist teiste sissenõutavate ÜPP maksetega kasutatakse ebapiisavalt. Tasaarvestust makseasutuste vahel (näiteks Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Portugalis) või sama makseasutuse sees (näiteks Taanis) ei kasutata, kuna see on riikliku õigusaktiga keelatud või kuna suhtluskanalid on ebapiisavad;

| e) | mõne liikmesriigi seadused ei nõua vaidlusaluse summaga võrdse tagatise seadmist enne kaebuse kohtusse esitamist (kontrollikoda märkas seda 2000. aastal seoses oliiviõli tarbimistoetuse eeskirjade eiramise juhtumitega); (17) |
| --- | --- |

e)

mõne liikmesriigi seadused ei nõua vaidlusaluse summaga võrdse tagatise seadmist enne kaebuse kohtusse esitamist (kontrollikoda märkas seda 2000. aastal seoses oliiviõli tarbimistoetuse eeskirjade eiramise juhtumitega); (17)

| f) | komisjon on siiani keeldunud pakkumistest leppida summadega, mida liikmesriik talle välja pakub. Need summad arvutatakse võlgniku varade järgi ning on võlasummast väiksemad. |
| --- | --- |

f)

komisjon on siiani keeldunud pakkumistest leppida summadega, mida liikmesriik talle välja pakub. Need summad arvutatakse võlgniku varade järgi ning on võlasummast väiksemad.

Isegi kui sissenõudmine võtaks vähem aega ja tagasisaamise võimalused oleksid suuremad, tuleks mõned võlad maksejõuetuse, surma, ametniku eksituse, omakapitali, tasuvuse jne põhjusel siiski kustutada. Nendel põhjustel kustutatava summa suurust ei ole võimalik hinnata.

| 42. | Komisjonil on piiratud pädevus mõjutada viisi, kuidas liikmesriigid täidavad oma määrusega ettenähtud kohustusi. Ta ei saa sekkuda haldus- või kohtumenetlustesse liikmesriikides menetluste kiirendamiseks. Teisalt:






  a) | võib komisjon punktis 37 viidatud Euroopa Kohtu otsuse alusel nõuda liikmesriikidelt sisse vanu võlgu; |
| --- | --- | --- |

42.

Komisjonil on piiratud pädevus mõjutada viisi, kuidas liikmesriigid täidavad oma määrusega ettenähtud kohustusi. Ta ei saa sekkuda haldus- või kohtumenetlustesse liikmesriikides menetluste kiirendamiseks. Teisalt:

a)

võib komisjon punktis 37 viidatud Euroopa Kohtu otsuse alusel nõuda liikmesriikidelt sisse vanu võlgu;

| b) | ühenduse õiguses stimuleeritakse liikmesriike ebaõigelt makstud summasid sisse nõudma sellega, et riigid võivad 20 % tagasisaadud summadest endale jätta. Arvestades tagasisaamise 17 % kumulatiivset protsendimäära, ei saa öelda, et see stiimul oleks oma eesmärki täitnud. OLAFil ei ole endale jäetud summade kohta usaldusväärseid andmeid. |
| --- | --- |

b)

ühenduse õiguses stimuleeritakse liikmesriike ebaõigelt makstud summasid sisse nõudma sellega, et riigid võivad 20 % tagasisaadud summadest endale jätta. Arvestades tagasisaamise 17 % kumulatiivset protsendimäära, ei saa öelda, et see stiimul oleks oma eesmärki täitnud. OLAFil ei ole endale jäetud summade kohta usaldusväärseid andmeid.

Komisjoni otsused selle kohta, kes peaks kandma kahju eeskirjade vastaselt tehtud maksete osas, mida ei ole tagasi saadud: puuduvad selged põhimõtted

| 43. | Komisjoni andmebaasi järgi on alates 1971. aastast ELi eelarvest kustutatud kogusummas 110 miljonit eurot ja 142 miljonit eurot kantud liikmesriikide kuludesse. Need summad on võrreldes sissenõudmisele kuuluva kogusummaga väikesed (10 %), seda osaliselt seetõttu, et liikmesriigid on esitanud vähe juhtumeid lootusetutena kustutamiseks, ja osalt seetõttu, et komisjoni katse vanu võlgu likvideerida ei olnud õigeaegne. |
| --- | --- |

43.

Komisjoni andmebaasi järgi on alates 1971. aastast ELi eelarvest kustutatud kogusummas 110 miljonit eurot ja 142 miljonit eurot kantud liikmesriikide kuludesse. Need summad on võrreldes sissenõudmisele kuuluva kogusummaga väikesed (10 %), seda osaliselt seetõttu, et liikmesriigid on esitanud vähe juhtumeid lootusetutena kustutamiseks, ja osalt seetõttu, et komisjoni katse vanu võlgu likvideerida ei olnud õigeaegne.

1990. aastal eksporditoetustega Poolasse tapmiseks eksporditud elusveised deklareeriti vääralt kui tõupuhtad loomad, põhjustades kolmel juhul eeskirjade vastaseid makseid 2,6 miljoni euro ulatuses.Need juhtumid eemaldati 1994. aastal samasuguste sissenõudmise tulemust ootavate juhtumite raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise finantskorrektsioonist.1999. aastal kinnitas Euroopa Kohus komisjoni finantskorrektsiooni. Komisjonil ei ole pärast seda siiski õnnestunud kolme eemaldatud juhtumit edasi käsitleda.

| 44. | Komisjonil ei olnud kustutamise soovitamise ega nõutavate tõendusmaterjalide laadi kohta asjakohaseid kriteeriume. Soovitusi toetavate väidete ja tõendusmaterjali toimikuid ei analüüsitud süstemaatiliselt. |
| --- | --- |

44.

Komisjonil ei olnud kustutamise soovitamise ega nõutavate tõendusmaterjalide laadi kohta asjakohaseid kriteeriume. Soovitusi toetavate väidete ja tõendusmaterjali toimikuid ei analüüsitud süstemaatiliselt.

| 45. | Komisjoni andmebaasis kirjendatud 30 valikulise juhtumi suhtes, mille osas oli otsustatud kulude kandmine liikmesriikide arvele, viidi läbi testid. Valikul keskenduti enne 1996. aastat aset leidnud juhtumitele, kuna selle ajani poldud tehtud ühtegi raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmisotsust, välja arvatud allpool nimetatud konkreetne juhtum. 30 analüüsitud juhtumist üksnes kolme puhul olid olemas rahuldavad tõendusmaterjalid summade tegeliku liikmesriikidelt tagasisaamise kohta. (18) |
| --- | --- |

45.

Komisjoni andmebaasis kirjendatud 30 valikulise juhtumi suhtes, mille osas oli otsustatud kulude kandmine liikmesriikide arvele, viidi läbi testid. Valikul keskenduti enne 1996. aastat aset leidnud juhtumitele, kuna selle ajani poldud tehtud ühtegi raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmisotsust, välja arvatud allpool nimetatud konkreetne juhtum. 30 analüüsitud juhtumist üksnes kolme puhul olid olemas rahuldavad tõendusmaterjalid summade tegeliku liikmesriikidelt tagasisaamise kohta. (18)

| 46. | Analüüsiti ka 30 juhtumit, mis olid kirjendatud eelarvevahenditega kaetud juhtumitena. Kaheksal juhul ei suudetud toimikut leida ja 15 juhul oli tõendusmaterjal summade tagasisaamise lootusetuse kohta ebapiisav (19). Analüüsitud toimikutest üksnes mõnes (20) olid otsused põhjendatult argumenteeritud. |
| --- | --- |

46.

Analüüsiti ka 30 juhtumit, mis olid kirjendatud eelarvevahenditega kaetud juhtumitena. Kaheksal juhul ei suudetud toimikut leida ja 15 juhul oli tõendusmaterjal summade tagasisaamise lootusetuse kohta ebapiisav (19). Analüüsitud toimikutest üksnes mõnes (20) olid otsused põhjendatult argumenteeritud.

| 47. | Liikmesriikide kustutamistoimingud mõjutavad teatud viisil raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmist. Raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetluses toimub kulude mittelubamine tavaliselt kindlasummalise korrektsiooni kujul: komisjon otsustab, et liikmesriigil ei ole õnnestunud teatud kulutusi õigesti hallata ja ei luba karistusena nõrgatasemelise haldamise eest ning ergutusena paremate tulemuste saavutamiseks asjaomastest kuludest teatud osa suhtes ELi rahastamist (st kannab selle tegelikult liikmesriigi kuludesse). |
| --- | --- |

47.

Liikmesriikide kustutamistoimingud mõjutavad teatud viisil raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmist. Raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetluses toimub kulude mittelubamine tavaliselt kindlasummalise korrektsiooni kujul: komisjon otsustab, et liikmesriigil ei ole õnnestunud teatud kulutusi õigesti hallata ja ei luba karistusena nõrgatasemelise haldamise eest ning ergutusena paremate tulemuste saavutamiseks asjaomastest kuludest teatud osa suhtes ELi rahastamist (st kannab selle tegelikult liikmesriigi kuludesse).

| 48. | Mõned liikmesriigid kasutasid sellist kindlasummalist korrektsiooni ära, et kustutada korrektsiooniga samas ulatuses ja kulutustega samas valdkonnas eeskirjade eiramisest tekkivaid võlgu, selle asemel, et teha punktides 33–37 kirjeldatud tingimustel kustutamisettepanek. Komisjon on seisukohal, et see tava ei ole vastavuses raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmisega seotud õigusnormidega. Ei OLAF ega põllumajanduse peadirektoraat ei säilitanud andmeid selliste kustutamiste kohta ega viinud andmeid vastavusse andmetega seotud raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise korrektsioonide summadega. Seetõttu on kogu sellisel viisil kustutatud summa suurus teadmata. |
| --- | --- |

48.

Mõned liikmesriigid kasutasid sellist kindlasummalist korrektsiooni ära, et kustutada korrektsiooniga samas ulatuses ja kulutustega samas valdkonnas eeskirjade eiramisest tekkivaid võlgu, selle asemel, et teha punktides 33–37 kirjeldatud tingimustel kustutamisettepanek. Komisjon on seisukohal, et see tava ei ole vastavuses raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmisega seotud õigusnormidega. Ei OLAF ega põllumajanduse peadirektoraat ei säilitanud andmeid selliste kustutamiste kohta ega viinud andmeid vastavusse andmetega seotud raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise korrektsioonide summadega. Seetõttu on kogu sellisel viisil kustutatud summa suurus teadmata.

| 49. | OLAF algatas 1999. aasta märtsis erianalüüsi 1996. aastale eelnevate ja sissenõudmisele kuuluvate summade kohta. Vanad juhtumid määratleti kui administratiivsed viivitused, mis ületasid nelja aastat, ja/või kohtulikud viivitused, mis ületasid kaheksat aastat. (21) Kõiki selliseid juhtumeid, kus tasumata summa oli üle 50 000 euro, tuli sügavuti analüüsida. Juhtumeid, kus tasumata summa oli alla 50 000 euro, käsitleti väiksema rangusega. |
| --- | --- |

49.

OLAF algatas 1999. aasta märtsis erianalüüsi 1996. aastale eelnevate ja sissenõudmisele kuuluvate summade kohta. Vanad juhtumid määratleti kui administratiivsed viivitused, mis ületasid nelja aastat, ja/või kohtulikud viivitused, mis ületasid kaheksat aastat. (21) Kõiki selliseid juhtumeid, kus tasumata summa oli üle 50 000 euro, tuli sügavuti analüüsida. Juhtumeid, kus tasumata summa oli alla 50 000 euro, käsitleti väiksema rangusega.

| 50. | Komisjoni otsus (22) nende juhtumite kohta avaldati 28. juunil 2003. 69,4 miljonit eurot kustutati ELi eelarve summadest ja 5,3 miljonit eurot kanti liikmesriikide kuludesse. Soovitustes ja otsuses ei käsitletud Itaalia juhtumeid, mis moodustasid 66 % (750 miljonit eurot) 1995. aastale eelnenud juhtumite puhul sissenõudmisele kuuluvatest summadest. Seda ei põhjendatud. Samuti ei käsitletud 1995. aastale eelnevast ajast pärinevat 95 juhtumit kogusummas 118,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

50.

Komisjoni otsus (22) nende juhtumite kohta avaldati 28. juunil 2003. 69,4 miljonit eurot kustutati ELi eelarve summadest ja 5,3 miljonit eurot kanti liikmesriikide kuludesse. Soovitustes ja otsuses ei käsitletud Itaalia juhtumeid, mis moodustasid 66 % (750 miljonit eurot) 1995. aastale eelnenud juhtumite puhul sissenõudmisele kuuluvatest summadest. Seda ei põhjendatud. Samuti ei käsitletud 1995. aastale eelnevast ajast pärinevat 95 juhtumit kogusummas 118,8 miljonit eurot.

| 51. | Nagu ka tavamenetluse raames tehtud soovituste puhul, ei analüüsitud toimikutes soovituste aluseks olevaid põhjendusi süstemaatiliselt. Komisjon on nüüdseks moodustanud eritöörühma, et uurida enne 1999. aastat aset leidnud juhtumeid väärtuses üle 500 000 euro. |
| --- | --- |

51.

Nagu ka tavamenetluse raames tehtud soovituste puhul, ei analüüsitud toimikutes soovituste aluseks olevaid põhjendusi süstemaatiliselt. Komisjon on nüüdseks moodustanud eritöörühma, et uurida enne 1999. aastat aset leidnud juhtumeid väärtuses üle 500 000 euro.

Ülesannete jagunemine komisjonis

| 52. | Nagu eespool selgitatud, haldab OLAF komisjoni andmebaasi. Põllumajanduse peadirektoraat vastutab raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmisotsuste eest. Mõnedel juhtudel põhjustab see kohustuste lahusus teabevahetusprobleeme:






  a) | põllumajanduse peadirektoraadi kohustus edastada OLAFile kontrolli- ja heakskiitmisotsuste koopiaid, mille alusel kanti eeskirjade eiramiste finantstagajärjed liikmesriikide kuludesse, ei olnud ühegi õigusaktiga reguleeritud. Seetõttu ei olnud OLAFi toimikutes süstemaatilisi andmeid selle kohta, et liikmesriikide kuludena kirjendatud summad on raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetluses tegelikult sisse nõutud; |
| --- | --- | --- |

52.

Nagu eespool selgitatud, haldab OLAF komisjoni andmebaasi. Põllumajanduse peadirektoraat vastutab raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmisotsuste eest. Mõnedel juhtudel põhjustab see kohustuste lahusus teabevahetusprobleeme:

a)

põllumajanduse peadirektoraadi kohustus edastada OLAFile kontrolli- ja heakskiitmisotsuste koopiaid, mille alusel kanti eeskirjade eiramiste finantstagajärjed liikmesriikide kuludesse, ei olnud ühegi õigusaktiga reguleeritud. Seetõttu ei olnud OLAFi toimikutes süstemaatilisi andmeid selle kohta, et liikmesriikide kuludena kirjendatud summad on raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetluses tegelikult sisse nõutud;

| b) | 1995. aasta otsus (23) kustutada summasid eelarvevahendite arvelt ei kajastunud komisjoni andmebaasis. Seepärast uuriti kõnealuseid juhtumeid 2003. aastal uuesti ja mõne juhtumi osas oli otsus 1995. aasta otsusele vastupidine; |
| --- | --- |

b)

1995. aasta otsus (23) kustutada summasid eelarvevahendite arvelt ei kajastunud komisjoni andmebaasis. Seepärast uuriti kõnealuseid juhtumeid 2003. aastal uuesti ja mõne juhtumi osas oli otsus 1995. aasta otsusele vastupidine;

| c) | mõned liikmesriigid kustutasid summasid OLAFi soovituste alusel enne komisjoni otsust. |
| --- | --- |

c)

mõned liikmesriigid kustutasid summasid OLAFi soovituste alusel enne komisjoni otsust.

1993. aasta raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise raames tegi komisjon ettepaneku kanda Saksamaa kuludesse 8,2 miljonit eurot 21 juhtumi osas, kus Saksamaa oli komisjoni arvates olnud sissenõudmisel hooletu. Ebapiisavate kahepoolsete konsultatsioonide tõttu seda finantskorrektsiooni siiski ei rakendatud.Kõik nimetatud juhtumid, välja arvatud kaks, vaadati 1995. aasta otsuses üle ja kanti EAGGFi kuludesse.Komisjon ei ole dokumenteerinud oma esialgse ettepaneku muutmise põhjuseid.

| 53. | Praegune töökorraldus jagab formaalsed ja tegelikud kohustused selle menetluse osas viisil, mis vähendab aruandekohustust. Kustutamise soovitamine ei ole tegevus, mis sobiks kuigi hästi pettuste uurimis- ja koordineerimisorgani rolliga. |
| --- | --- |

53.

Praegune töökorraldus jagab formaalsed ja tegelikud kohustused selle menetluse osas viisil, mis vähendab aruandekohustust. Kustutamise soovitamine ei ole tegevus, mis sobiks kuigi hästi pettuste uurimis- ja koordineerimisorgani rolliga.

Komisjon ei kasuta piisavalt eeskirjade eiramise vastu võitlemisel saadud kogemusi

| 54. | Komisjoni andmebaasi sisestamiseks mõeldud ja OLAFile saadetud teadete eesmärk oli muu hulgas tugevdada pettuste ja eeskirjade eiramise vastast kampaaniat. |
| --- | --- |

54.

Komisjoni andmebaasi sisestamiseks mõeldud ja OLAFile saadetud teadete eesmärk oli muu hulgas tugevdada pettuste ja eeskirjade eiramise vastast kampaaniat.

| 55. | Sellega seoses soovis nõukogu, (24) et komisjon töötaks välja uurimispoliitika, mis põhineks pettuste, eeskirjade eiramise juhtumite ja tagasisaadud summade kohta liikmesriikidelt saadud andmete strateegilisel ja tulemusanalüüsil. Parlament (25) on kritiseerinud asjaolu, et eeskirjade eiramise ja pettuse tõttu kogunenud võlad on jõudnud vastuvõetamatule tasemele ja et sissenõudmine ei toimi. Parlament kutsus komisjoni üles esitama üksikasjalikku analüüsi selle probleemi põhjuste kohta ja ettepanekuid selle probleemi kõrvaldamiseks. Komisjon (26) esitas teatise ühenduse summade sissenõudmise parandamise kohta detsembris 2002. Parlament kahtles, kas sissenõudmist saab täiustada, selgitamata OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vahelist kohustuste jaotust. |
| --- | --- |

55.

Sellega seoses soovis nõukogu, (24) et komisjon töötaks välja uurimispoliitika, mis põhineks pettuste, eeskirjade eiramise juhtumite ja tagasisaadud summade kohta liikmesriikidelt saadud andmete strateegilisel ja tulemusanalüüsil. Parlament (25) on kritiseerinud asjaolu, et eeskirjade eiramise ja pettuse tõttu kogunenud võlad on jõudnud vastuvõetamatule tasemele ja et sissenõudmine ei toimi. Parlament kutsus komisjoni üles esitama üksikasjalikku analüüsi selle probleemi põhjuste kohta ja ettepanekuid selle probleemi kõrvaldamiseks. Komisjon (26) esitas teatise ühenduse summade sissenõudmise parandamise kohta detsembris 2002. Parlament kahtles, kas sissenõudmist saab täiustada, selgitamata OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vahelist kohustuste jaotust.

| 56. | Oma pettusevastase võitluse 2002. aasta aruandes juhtis komisjon tähelepanu liikmesriikide edastatud teabe halvale kvaliteedile. Ta toob näite, et teatatud juhtudest 47 % osas ei olnud asjassepuutuvaid tooteid täpsustatud, mis raskendab riskianalüüsi ning asjakohaste järelduste tegemist. Komisjon püüab teadete kvaliteeti ja õigeaegsust parandada, juurutades andmete sisestamist komisjoni andmebaasi otse liikmesriikide poolt, millega kaasneb koolituskursuste programm ning komisjoni andmebaasi kasutusjuhend. |
| --- | --- |

56.

Oma pettusevastase võitluse 2002. aasta aruandes juhtis komisjon tähelepanu liikmesriikide edastatud teabe halvale kvaliteedile. Ta toob näite, et teatatud juhtudest 47 % osas ei olnud asjassepuutuvaid tooteid täpsustatud, mis raskendab riskianalüüsi ning asjakohaste järelduste tegemist. Komisjon püüab teadete kvaliteeti ja õigeaegsust parandada, juurutades andmete sisestamist komisjoni andmebaasi otse liikmesriikide poolt, millega kaasneb koolituskursuste programm ning komisjoni andmebaasi kasutusjuhend.

| 57. | Siiski on veel teisi puudusi, mis tuleb komisjoni andmebaasi teabe koostamisel kõrvaldada. Pettuste ja eeskirjade eiramiste kirjeldusi on liiga palju, kokku 79, millest mõned ei ole selged (vt tabel 4); eelarveread ei ole sisestatud ühtses formaadis ja avastamismeetodite koode on 46, millest mõned on jällegi ebaselged (vt tabel 5). Kirjelduste otstarbekamaks muutmine ja lihtsustamine hõlbustaks nende asjakohast tõlgendamist. |
| --- | --- |

57.

Siiski on veel teisi puudusi, mis tuleb komisjoni andmebaasi teabe koostamisel kõrvaldada. Pettuste ja eeskirjade eiramiste kirjeldusi on liiga palju, kokku 79, millest mõned ei ole selged (vt tabel 4); eelarveread ei ole sisestatud ühtses formaadis ja avastamismeetodite koode on 46, millest mõned on jällegi ebaselged (vt tabel 5). Kirjelduste otstarbekamaks muutmine ja lihtsustamine hõlbustaks nende asjakohast tõlgendamist.

Tabel 4

Eeskirjade eiramise liigid

| Eeskirjade eiramise liik | Teatatud eeskirjade eiramiste väärtus
  (miljonit eurot) | Osakaal teatatud koguväärtuses
  (%) | Kumulatiivne osakaal
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fiktiivne kasutamine või töötlemine | 984 | 23 | 23 |
| Valed või võltsitud äridokumendid | 379 | 9 | 32 |
| Ebatäpne kogus | 270 | 6 | 38 |
| Vale või võltsitud abitaotlus | 208 | 5 | 43 |
| Fiktiivne liikumine | 201 | 5 | 48 |
| Kõrvalekalle kvaliteedis või sisus | 169 | 4 | 52 |
| Muud eeskirju eiravate dokumentide juhud | 148 | 3 | 55 |
| Muud eeskirjade eiramised | 120 | 3 | 58 |
| Ringlusest eemaldatud või varuks soetatud toodete ebaseaduslik edasimüük | 97 | 2 | 60 |
| Võltsitud tollidokumendid | 91 | 2 | 62 |
| Sihtkoha muutmine | 91 | 2 | 64 |
| Lõplikku sihtkohta mitte saabumine | 74 | 2 | 66 |
| Muude nõuete eiramine | 71 | 2 | 68 |
| 31. detsembri 2002. aasta seisuga.

  Allikas: OLAFi komisjoni andmebaas määruse 595/91 alusel teatatud eeskirjade eiramiste kohta. |

Eeskirjade eiramise liik

Teatatud eeskirjade eiramiste väärtus

(miljonit eurot)

Osakaal teatatud koguväärtuses

(%)

Kumulatiivne osakaal

(%)

Fiktiivne kasutamine või töötlemine

984

23

23

Valed või võltsitud äridokumendid

379

9

32

Ebatäpne kogus

270

6

38

Vale või võltsitud abitaotlus

208

5

43

Fiktiivne liikumine

201

5

48

Kõrvalekalle kvaliteedis või sisus

169

4

52

Muud eeskirju eiravate dokumentide juhud

148

3

55

Muud eeskirjade eiramised

120

3

58

Ringlusest eemaldatud või varuks soetatud toodete ebaseaduslik edasimüük

97

2

60

Võltsitud tollidokumendid

91

2

62

Sihtkoha muutmine

91

2

64

Lõplikku sihtkohta mitte saabumine

74

2

66

Muude nõuete eiramine

71

2

68

31. detsembri 2002. aasta seisuga.

Allikas: OLAFi komisjoni andmebaas määruse 595/91 alusel teatatud eeskirjade eiramiste kohta.

Tabel 5

Avastamismeetodid

| Avastamismeetod | Teatatud eeskirjade eiramiste väärtus
  (miljonit eurot) | Osakaal teatatud koguväärtuses
  (%) | Kumulatiivne osakaal
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dokumendikontroll | 1 137 | 27 | 27 |
| Kohtulik uurimine | 950 | 22 | 49 |
| Riiklik maksukontroll | 253 | 6 | 55 |
| Korraline kontroll | 237 | 6 | 60 |
| Raamatupidamiskontroll | 180 | 4 | 64 |
| ELi algatus | 153 | 4 | 68 |
| Kohtulik uurimine | 126 | 3 | 71 |
| Talitustevaheline koostöö | 123 | 3 | 74 |
| Näidiste laboratoorne analüüs | 92 | 2 | 76 |
| Riiklik tollikontroll | 90 | 2 | 78 |
| Abisaaja tegevusruumide kontroll | 85 | 2 | 80 |
| Muu | 81 | 2 | 82 |
| 31. detsembri 2002. aasta seisuga.

  Allikas: OLAFi komisjoni andmebaas määruse 595/91alusel teatatud eeskirjade eiramiste kohta. |

Avastamismeetod

Teatatud eeskirjade eiramiste väärtus

(miljonit eurot)

Osakaal teatatud koguväärtuses

(%)

Kumulatiivne osakaal

(%)

Dokumendikontroll

1 137

27

27

Kohtulik uurimine

950

22

49

Riiklik maksukontroll

253

6

55

Korraline kontroll

237

6

60

Raamatupidamiskontroll

180

4

64

ELi algatus

153

4

68

Kohtulik uurimine

126

3

71

Talitustevaheline koostöö

123

3

74

Näidiste laboratoorne analüüs

92

2

76

Riiklik tollikontroll

90

2

78

Abisaaja tegevusruumide kontroll

85

2

80

Muu

81

2

82

31. detsembri 2002. aasta seisuga.

Allikas: OLAFi komisjoni andmebaas määruse 595/91alusel teatatud eeskirjade eiramiste kohta.

| 58. | Kontrollikoda leidis ka, et komisjoni andmebaasis salvestatud andmetes oli olulisi vigu ja et 91 juhtumi kohta puudusid igasugused finantsandmed (vt punkt 25). |
| --- | --- |

58.

Kontrollikoda leidis ka, et komisjoni andmebaasis salvestatud andmetes oli olulisi vigu ja et 91 juhtumi kohta puudusid igasugused finantsandmed (vt punkt 25).

| 59. | Komisjoni andmebaasis on salvestatud andmebaasiga tutvunud isikute andmed ja päringute arv. Oktoobrist 2001 septembrini 2002 tegid komisjoni peadirektoraadid andmebaasi 11 otsest päringut. OLAF ei ole aga komisjoni andmebaasi kasutamist hinnanud, et otsustada, kas andmebaas andis kasulikku teavet või mitte ja kas see aitas seega kaasa pettusevastasele võitlusele. |
| --- | --- |

59.

Komisjoni andmebaasis on salvestatud andmebaasiga tutvunud isikute andmed ja päringute arv. Oktoobrist 2001 septembrini 2002 tegid komisjoni peadirektoraadid andmebaasi 11 otsest päringut. OLAF ei ole aga komisjoni andmebaasi kasutamist hinnanud, et otsustada, kas andmebaas andis kasulikku teavet või mitte ja kas see aitas seega kaasa pettusevastasele võitlusele.

| 60. | Komisjon peab analüüsima talle esitatud teavet ja teatama liikmesriikide esindajatele (kes kohtuvad EAGGFi komitees (27)) kõikidest järeldustest, mida ta kavatseb selle teabe põhjal teha. (28) Kuigi osa teabest esitati nn eeskirjade rikkumise töörühmale, (29) ei teatanud ei OLAF ega tema eelkäija UCLAF sellest EAGGFi komiteele. (30). |
| --- | --- |

60.

Komisjon peab analüüsima talle esitatud teavet ja teatama liikmesriikide esindajatele (kes kohtuvad EAGGFi komitees (27)) kõikidest järeldustest, mida ta kavatseb selle teabe põhjal teha. (28) Kuigi osa teabest esitati nn eeskirjade rikkumise töörühmale, (29) ei teatanud ei OLAF ega tema eelkäija UCLAF sellest EAGGFi komiteele. (30).

Must nimekiri

| 61. | Liikmesriigid peavad komisjonile teatama ettevõtjatest, kes on aasta jooksul toime pannud eeskirjade eiramisi üle100 000 euro väärtuses, ning täpsustama nende ettevõtjate suhtes võetud meetmed. Liikmesriigid on üldjuhul leidnud, et on võimatu takistada eeskirjade vastaste või pettusega seotud äriühingutel esitada taotlusi edasiste maksete tegemiseks (nt saab äritegevuse kanda samade osanikega teisele juriidilisele isikule üle jne). |
| --- | --- |

61.

Liikmesriigid peavad komisjonile teatama ettevõtjatest, kes on aasta jooksul toime pannud eeskirjade eiramisi üle100 000 euro väärtuses, ning täpsustama nende ettevõtjate suhtes võetud meetmed. Liikmesriigid on üldjuhul leidnud, et on võimatu takistada eeskirjade vastaste või pettusega seotud äriühingutel esitada taotlusi edasiste maksete tegemiseks (nt saab äritegevuse kanda samade osanikega teisele juriidilisele isikule üle jne).

| 62. | Selle korra alusel on äriühingutest või üksikisikust teatanud üldse üksnes kuus liikmesriiki (vt ka eriaruanne nr 8/98, punktid 4.12–4.14). (31) Külastatud liikmesriikide esitatud märkustes ilmnes suurima takistusena see, et ettevõtjate või üksikisikute kandmine musta nimekirja võib põhjustada regressi- või võimalike kahjunõuete tekkimist kõnealuste riikide vastu. Pettuse tõendamiseni kohtus (mis on sageli väga pikaajaline protsess) ei ole kindel, kas liikmesriigil on õigus ettevõtjate ja/või üksikisikute nimed teatada. |
| --- | --- |

62.

Selle korra alusel on äriühingutest või üksikisikust teatanud üldse üksnes kuus liikmesriiki (vt ka eriaruanne nr 8/98, punktid 4.12–4.14). (31) Külastatud liikmesriikide esitatud märkustes ilmnes suurima takistusena see, et ettevõtjate või üksikisikute kandmine musta nimekirja võib põhjustada regressi- või võimalike kahjunõuete tekkimist kõnealuste riikide vastu. Pettuse tõendamiseni kohtus (mis on sageli väga pikaajaline protsess) ei ole kindel, kas liikmesriigil on õigus ettevõtjate ja/või üksikisikute nimed teatada.

Võlgade kirjendamine

| 63. | 1996. aastast on liikmesriikide ÜPP makseasutused kohustatud koostama ÜPP raames ühendusele võlguolevate summade nimekirja (32) (võlgnike arvestusraamat). 2000. aastast on liikmesriigid kohustatud komisjonile (põllumajanduse peadirektoraadile) kaks korda aastas nn tabelis 105 (33) teatama võlgade seisu ja sissenõudmisel tehtud edusammud vastavalt võlgnike arvestusraamatu andmetele. Tabelis 105 teatatud summad kantakse komisjoni konsolideeritud bilanssi. (34) |
| --- | --- |

63.

1996. aastast on liikmesriikide ÜPP makseasutused kohustatud koostama ÜPP raames ühendusele võlguolevate summade nimekirja (32) (võlgnike arvestusraamat). 2000. aastast on liikmesriigid kohustatud komisjonile (põllumajanduse peadirektoraadile) kaks korda aastas nn tabelis 105 (33) teatama võlgade seisu ja sissenõudmisel tehtud edusammud vastavalt võlgnike arvestusraamatu andmetele. Tabelis 105 teatatud summad kantakse komisjoni konsolideeritud bilanssi. (34)

| 64. | 1996. aastast peavad akrediteerimisasutused (35) hindama, kas nende auditeeritud ÜPP makseasutuste koostatud võlgnike arvestusraamatud annavad tõese ja täieliku ülevaate sissenõudmisele kuuluvatest summadest, sellest, kas sissenõudmised on tõhusad ning kas summad kantakse õigeaegselt eelarvesse. |
| --- | --- |

64.

1996. aastast peavad akrediteerimisasutused (35) hindama, kas nende auditeeritud ÜPP makseasutuste koostatud võlgnike arvestusraamatud annavad tõese ja täieliku ülevaate sissenõudmisele kuuluvatest summadest, sellest, kas sissenõudmised on tõhusad ning kas summad kantakse õigeaegselt eelarvesse.

| 65. | Tabeli 105 materjali osas otsustas põllumajanduse peadirektoraat 1999. aastal liikmesriikides läbiviidud auditite alusel, et mõnede makseasutuste võlgnike arvestusraamatute täielikkus ja õigsus oli mõnevõrra kaheldav ja et ei olnud mingeid garantiisid selle kohta, et liikmesriigid oleksid võlgade kirjendamisel järjepidevad. Järgnevas aruandes soovitati, et komisjoni talitused, makseasutuste siseauditi talitused ja akrediteerimisasutused peaksid veelgi püüdma parandada võlgade juhtimist. 2001. aastast on akrediteerimisasutused kohustatud tõendama tabeli 105 andmete õigsust. |
| --- | --- |

65.

Tabeli 105 materjali osas otsustas põllumajanduse peadirektoraat 1999. aastal liikmesriikides läbiviidud auditite alusel, et mõnede makseasutuste võlgnike arvestusraamatute täielikkus ja õigsus oli mõnevõrra kaheldav ja et ei olnud mingeid garantiisid selle kohta, et liikmesriigid oleksid võlgade kirjendamisel järjepidevad. Järgnevas aruandes soovitati, et komisjoni talitused, makseasutuste siseauditi talitused ja akrediteerimisasutused peaksid veelgi püüdma parandada võlgade juhtimist. 2001. aastast on akrediteerimisasutused kohustatud tõendama tabeli 105 andmete õigsust.

| 66. | Akrediteerimisasutused ei kasuta võlgnike arvestusraamatute täielikkuse kontrollimisel mitmesugustel kontrolli- ja pettuste uurimise organitel olemasolevaid andmeid. Makseasutustes võlgnike kohta säilitatud andmeid kasutades andis kolm akrediteerimisasutust märkustega sertifikaadi ja üheksa akrediteerimisasutust täheldas tõsiseid puudusi võlgade kirjendamis- ja sissenõudemenetlustes (vt lisa B). Kontrollikoda märkis ka, et üheksal juhul ei vastanud akrediteerimisasutuste teostatud võlgnike auditite ulatus komisjoni suunistele. |
| --- | --- |

66.

Akrediteerimisasutused ei kasuta võlgnike arvestusraamatute täielikkuse kontrollimisel mitmesugustel kontrolli- ja pettuste uurimise organitel olemasolevaid andmeid. Makseasutustes võlgnike kohta säilitatud andmeid kasutades andis kolm akrediteerimisasutust märkustega sertifikaadi ja üheksa akrediteerimisasutust täheldas tõsiseid puudusi võlgade kirjendamis- ja sissenõudemenetlustes (vt lisa B). Kontrollikoda märkis ka, et üheksal juhul ei vastanud akrediteerimisasutuste teostatud võlgnike auditite ulatus komisjoni suunistele.

| 67. | Kõik liikmesriigid koostasid võlgnike arvestusraamatuid ja esitasid alates 2000. aastast komisjonile nõutud teavet sisaldavat tabelit 105. Auditi käigus ei leitud mingisuguseid olulisi vigu uute võlgade kirjendamisel. Võlgnike arvestusraamatu pidamise nõue viidi tegelikult sisse 1996. aastal. Siiski ei ole mõned liikmesriigid (Taani, Saksamaa, Kreeka ja Ühendkuningriik) veel kirjendanud võlgnike arvestusraamatus kõiki enne seda aastat tekkinud võlgasid. Samuti kustutasid liikmesriigid lootusetutena võlasummasid, mida ei saa sisse nõuda ja mille kulud tuleb kanda kas ühenduse või liikmesriigi eelarvest, ilma komisjoni sellekohase otsuseta. Seetõttu on 2002. aasta võlgade kogusumma 43,8 miljoni euro võrra (36) alahinnatud. |
| --- | --- |

67.

Kõik liikmesriigid koostasid võlgnike arvestusraamatuid ja esitasid alates 2000. aastast komisjonile nõutud teavet sisaldavat tabelit 105. Auditi käigus ei leitud mingisuguseid olulisi vigu uute võlgade kirjendamisel. Võlgnike arvestusraamatu pidamise nõue viidi tegelikult sisse 1996. aastal. Siiski ei ole mõned liikmesriigid (Taani, Saksamaa, Kreeka ja Ühendkuningriik) veel kirjendanud võlgnike arvestusraamatus kõiki enne seda aastat tekkinud võlgasid. Samuti kustutasid liikmesriigid lootusetutena võlasummasid, mida ei saa sisse nõuda ja mille kulud tuleb kanda kas ühenduse või liikmesriigi eelarvest, ilma komisjoni sellekohase otsuseta. Seetõttu on 2002. aasta võlgade kogusumma 43,8 miljoni euro võrra (36) alahinnatud.

| 68. | Tabelis 105 esitatud andmed eristavad juhtumeid, mida tuleb komisjoni andmebaasi teatada, teistest juhtumitest (mis ei tulene eeskirjade eiramisest või mis ei ole üle 4 000 euro). Kuigi neid kahte arvude kogumit kirjendatakse erinevatel kuupäevadel, peaks olema võimalik nendevahelisi erinevusi vastavusse viia, kindlaks teha ja korrigeerida (komisjoni andmebaas näitas 31. detsembri 2002 seisuga kogusumma suuruseks 2 349 miljonit eurot; tabelis 105 oli vastav summa 15. oktoobri 2002 seisuga 2 093 miljonit eurot). Komisjon ei ole suuteline seda tegema. Seetõttu töötavad OLAF ja põllumajanduse peadirektoraat erinevate andmete alusel ega ole neid vastavusse viinud. |
| --- | --- |

68.

Tabelis 105 esitatud andmed eristavad juhtumeid, mida tuleb komisjoni andmebaasi teatada, teistest juhtumitest (mis ei tulene eeskirjade eiramisest või mis ei ole üle 4 000 euro). Kuigi neid kahte arvude kogumit kirjendatakse erinevatel kuupäevadel, peaks olema võimalik nendevahelisi erinevusi vastavusse viia, kindlaks teha ja korrigeerida (komisjoni andmebaas näitas 31. detsembri 2002 seisuga kogusumma suuruseks 2 349 miljonit eurot; tabelis 105 oli vastav summa 15. oktoobri 2002 seisuga 2 093 miljonit eurot). Komisjon ei ole suuteline seda tegema. Seetõttu töötavad OLAF ja põllumajanduse peadirektoraat erinevate andmete alusel ega ole neid vastavusse viinud.

JÄRELDUSED

| 69. | Euroopa Liidu eeskirjade vastaselt tehtud maksete teatamise, sissenõudmise ja kustutamise kord näeb ette asjakohase teabe esitamist (eeskirjade eiramise tüüp, avastamismeetod jne) ja julgustab liikmesriikidel neid summasid sisse nõudma, sätestades nii stiimuli (20 % tagasisaadud summast saab endale jätta) kui sanktsiooni (tagasisaamata summad kantakse hooletuse korral liikmesriikide kuludesse). |
| --- | --- |

69.

Euroopa Liidu eeskirjade vastaselt tehtud maksete teatamise, sissenõudmise ja kustutamise kord näeb ette asjakohase teabe esitamist (eeskirjade eiramise tüüp, avastamismeetod jne) ja julgustab liikmesriikidel neid summasid sisse nõudma, sätestades nii stiimuli (20 % tagasisaadud summast saab endale jätta) kui sanktsiooni (tagasisaamata summad kantakse hooletuse korral liikmesriikide kuludesse).

| 70. | Tegelikult ulatus alates 1971. aastast eeskirjade vastaselt tehtud ja komisjonile teatatud maksete kogusumma 3,1 miljardi euroni, millest 537 miljonit eurot oli ÜPP abisaajatelt 2002. aasta lõpuks sisse nõutud; 110 miljonit eurot oli kustutatud ühenduse eelarve vahendite arvel ja 142 miljonit eurot oli kantud liikmesriikide kuludesse. Kolmveerand eeskirjade vastaselt tehtud maksetest on endiselt “pooleli” — neid ei ole ei tagasi saadud ega kustutatud. |
| --- | --- |

70.

Tegelikult ulatus alates 1971. aastast eeskirjade vastaselt tehtud ja komisjonile teatatud maksete kogusumma 3,1 miljardi euroni, millest 537 miljonit eurot oli ÜPP abisaajatelt 2002. aasta lõpuks sisse nõutud; 110 miljonit eurot oli kustutatud ühenduse eelarve vahendite arvel ja 142 miljonit eurot oli kantud liikmesriikide kuludesse. Kolmveerand eeskirjade vastaselt tehtud maksetest on endiselt “pooleli” — neid ei ole ei tagasi saadud ega kustutatud.

| 71. | Ükski süsteem ei saavuta eeskirjade vastaselt tehtud maksete 100 % tagasisaamist ja lahendamata juhtumite mõningane kogunemine on vältimatu. Siiski tuvastas kontrollikoja audit mitmeid puudusi ÜPP raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete kirjendamise, sissenõudmise ja kustutamise korras ning eelkõige selles, kuidas komisjon ja liikmesriigid seda korda juhivad.






  a) | Liikmesriikidel on erinev arusaam sellest, mis etapis peaksid nad eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatama (vt punkt 17). Ka ei ole alati selge, milliseid andmeid liikmesriikidelt nõutakse (vt punktid 56 ja 57). |
| --- | --- | --- |

71.

Ükski süsteem ei saavuta eeskirjade vastaselt tehtud maksete 100 % tagasisaamist ja lahendamata juhtumite mõningane kogunemine on vältimatu. Siiski tuvastas kontrollikoja audit mitmeid puudusi ÜPP raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete kirjendamise, sissenõudmise ja kustutamise korras ning eelkõige selles, kuidas komisjon ja liikmesriigid seda korda juhivad.

a)

Liikmesriikidel on erinev arusaam sellest, mis etapis peaksid nad eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatama (vt punkt 17). Ka ei ole alati selge, milliseid andmeid liikmesriikidelt nõutakse (vt punktid 56 ja 57).

| b) | Liikmesriigid on eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatamisel olnud aeglased ja mõned riigid on eriti pikalt viivitanud (vt punkt 22). Esitatud andmetes on olnud ka olulisi puudusi ja vasturääkivusi (vt punktid 24–27). |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid on eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatamisel olnud aeglased ja mõned riigid on eriti pikalt viivitanud (vt punkt 22). Esitatud andmetes on olnud ka olulisi puudusi ja vasturääkivusi (vt punktid 24–27).

| c) | Eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete sissenõudmise korralduses liikmesriikides on olulisi puudusi (vt punkt 41). |
| --- | --- |

c)

Eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete sissenõudmise korralduses liikmesriikides on olulisi puudusi (vt punkt 41).

| d) | Otsused, kas eeskirjade vastaselt tehtud maksed tuleks kustutada ja kas kustutamisel tuleks need kanda ühenduse või liikmesriikide kuludesse, peaksid üldiselt järgnema liikmesriikide kustutamisettepanekutele. Komisjoni pädevus sellesse menetlusse sekkuda on piiratud. Teisalt näeb Euroopa Kohtu praktika ette komisjoni tegevuse toetamise juhul, kui liikmesriigid venitavad põhjendamatult. See on punktis 51 kirjeldatud eritöörühma loomise taust. |
| --- | --- |

d)

Otsused, kas eeskirjade vastaselt tehtud maksed tuleks kustutada ja kas kustutamisel tuleks need kanda ühenduse või liikmesriikide kuludesse, peaksid üldiselt järgnema liikmesriikide kustutamisettepanekutele. Komisjoni pädevus sellesse menetlusse sekkuda on piiratud. Teisalt näeb Euroopa Kohtu praktika ette komisjoni tegevuse toetamise juhul, kui liikmesriigid venitavad põhjendamatult. See on punktis 51 kirjeldatud eritöörühma loomise taust.

| e) | Komisjonil ei olnud selgeid kriteeriume otsustamaks, kas lootusetud eeskirjade vastaselt tehtud maksed tuleks kanda asjaomaste liikmesriikide kuludesse või ühenduse eelarvesse (vt punktid 43–51). |
| --- | --- |

e)

Komisjonil ei olnud selgeid kriteeriume otsustamaks, kas lootusetud eeskirjade vastaselt tehtud maksed tuleks kanda asjaomaste liikmesriikide kuludesse või ühenduse eelarvesse (vt punktid 43–51).

| f) | Nii OLAFi kui komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi kaasamine kustutamisotsuste langetamisse põhjustab segadust ja ebatõhusust (vt punktid 52–55). |
| --- | --- |

f)

Nii OLAFi kui komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi kaasamine kustutamisotsuste langetamisse põhjustab segadust ja ebatõhusust (vt punktid 52–55).

| 72. | Võlgnike arvestusraamatute paralleelne korraldus annab bilansilist teavet ÜPP raames tekkinud eriliigiliste võlgade kohta. Kõik liikmesriigid on koostanud võlgnike arvestusraamatud ja esitanud nõutud andmed. Komisjon koostas akrediteerimisasutustele ka võlgnike auditeerimise suunised. Kontrollikoda märkas nendes võlgnike arvestusraamatutes eeskirjade vastaselt tehtud maksetest tingitud võlgade osas siiski mitmeid puudusi ja ebatäpsusi (vt punktid 63–68). |
| --- | --- |

72.

Võlgnike arvestusraamatute paralleelne korraldus annab bilansilist teavet ÜPP raames tekkinud eriliigiliste võlgade kohta. Kõik liikmesriigid on koostanud võlgnike arvestusraamatud ja esitanud nõutud andmed. Komisjon koostas akrediteerimisasutustele ka võlgnike auditeerimise suunised. Kontrollikoda märkas nendes võlgnike arvestusraamatutes eeskirjade vastaselt tehtud maksetest tingitud võlgade osas siiski mitmeid puudusi ja ebatäpsusi (vt punktid 63–68).

| 73. | “Must nimekiri” ei toimi. Üksikisikute või ettevõtjate nimesid on teatanud üldse vaid kuus liikmesriiki ja ettenähtud sanktsioonide tõhus rakendamine on osutunud võimatuks (vt punktid 61 ja 62). |
| --- | --- |

73.

“Must nimekiri” ei toimi. Üksikisikute või ettevõtjate nimesid on teatanud üldse vaid kuus liikmesriiki ja ettenähtud sanktsioonide tõhus rakendamine on osutunud võimatuks (vt punktid 61 ja 62).

SOOVITUSED

| 74. | Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda rea muudatuste tegemist eespool käsitletud korraldusse, et:






  — | parandada komisjoni käsutuses oleva eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete ja võlgade teabe kvaliteeti, |
| --- | --- | --- |

74.

Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda rea muudatuste tegemist eespool käsitletud korraldusse, et:

—

parandada komisjoni käsutuses oleva eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete ja võlgade teabe kvaliteeti,

| — | parandada eeskirjade vastaselt makstud summade sissenõudmist liikmesriikide poolt, |
| --- | --- |

—

parandada eeskirjade vastaselt makstud summade sissenõudmist liikmesriikide poolt,

| — | selgitada kriteeriumid, mille põhjal otsustab komisjon, kas kustutatud eeskirjade vastaselt tehtud maksete kahjud kantakse liikmesriikide või ühenduse kuludesse, |
| --- | --- |

—

selgitada kriteeriumid, mille põhjal otsustab komisjon, kas kustutatud eeskirjade vastaselt tehtud maksete kahjud kantakse liikmesriikide või ühenduse kuludesse,

| — | selgitada kohustused komisjoni sees ja parandada teabevahetust, |
| --- | --- |

—

selgitada kohustused komisjoni sees ja parandada teabevahetust,

| — | paremini kasutada ÜPP juhtimisel eeskirjade vastaselt tehtud maksete kohta saadud teavet. |
| --- | --- |

—

paremini kasutada ÜPP juhtimisel eeskirjade vastaselt tehtud maksete kohta saadud teavet.

Mõnede soovitatud muudatused eeldavad sellekohase õigusakti vastuvõtmist.

| 75. | Teabe kvaliteedi parandamiseks ja selle kasutamise hõlbustamiseks peaks komisjon:






  — | tagama, et liikmesriigid tõlgendaksid järjepidevalt ja ühtlustatult “esmaseid haldus- või kohtuotsuse asjaolusid” eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatamisel, |
| --- | --- | --- |

75.

Teabe kvaliteedi parandamiseks ja selle kasutamise hõlbustamiseks peaks komisjon:

—

tagama, et liikmesriigid tõlgendaksid järjepidevalt ja ühtlustatult “esmaseid haldus- või kohtuotsuse asjaolusid” eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatamisel,

| — | suurendama juhtumite komisjoni andmebaasi teatamise 4 000 euro suurust künnist, |
| --- | --- |

—

suurendama juhtumite komisjoni andmebaasi teatamise 4 000 euro suurust künnist,

| — | lihtsustama pettuse tüüpide ja avastamismeetodite määratlusi ning vähendama nende arvu eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete teatamise korralduses, |
| --- | --- |

—

lihtsustama pettuse tüüpide ja avastamismeetodite määratlusi ning vähendama nende arvu eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete teatamise korralduses,

| — | parandama liikmesriikide esitatud andmete komisjoni kontrollide kvaliteeti, |
| --- | --- |

—

parandama liikmesriikide esitatud andmete komisjoni kontrollide kvaliteeti,

| — | võtma meetmeid komisjoni andmebaasi ja võlgnike arvestusraamatute andmete vastavusse viimiseks. |
| --- | --- |

—

võtma meetmeid komisjoni andmebaasi ja võlgnike arvestusraamatute andmete vastavusse viimiseks.

| 76. | Ergutamaks liikmesriike sisse nõudma eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP makseid, peaks komisjon kaaluma:






  — | nende eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete kandmist liikmesriikide kuludesse, mille võlgnevus ületab teatud tähtaja ja mille osas ei ole saadud kustutamisettepanekut, |
| --- | --- | --- |

76.

Ergutamaks liikmesriike sisse nõudma eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP makseid, peaks komisjon kaaluma:

—

nende eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete kandmist liikmesriikide kuludesse, mille võlgnevus ületab teatud tähtaja ja mille osas ei ole saadud kustutamisettepanekut,

| — | eeskirjade vastaselt tehtud maksete tasaarvestamist teiste abisaajale maksmisele kuuluvate ELi maksetega, |
| --- | --- |

—

eeskirjade vastaselt tehtud maksete tasaarvestamist teiste abisaajale maksmisele kuuluvate ELi maksetega,

| — | liikmesriikidelt nõudmist, et nad peaksid ÜPP võlgade sissenõudmist vähemalt sama prioriteetseks kui riiklike subsiidiumide sissenõudmist. |
| --- | --- |

—

liikmesriikidelt nõudmist, et nad peaksid ÜPP võlgade sissenõudmist vähemalt sama prioriteetseks kui riiklike subsiidiumide sissenõudmist.

| 77. | Komisjon peaks kindlaks määrama selged kriteeriumid otsustamaks, kas eeskirjade vastaselt tehtud maksed tuleks kanda liikmesriikide või ühenduse kuludesse. Komisjon peaks võtma meetmeid liikmesriikide vastu, kes on sissenõudmisele kuuluvaid summasid tasaarvestanud kindlasummaliste korrektsioonidega. |
| --- | --- |

77.

Komisjon peaks kindlaks määrama selged kriteeriumid otsustamaks, kas eeskirjade vastaselt tehtud maksed tuleks kanda liikmesriikide või ühenduse kuludesse. Komisjon peaks võtma meetmeid liikmesriikide vastu, kes on sissenõudmisele kuuluvaid summasid tasaarvestanud kindlasummaliste korrektsioonidega.

| 78. | Komisjon peaks kaaluma, kas praegune kohustuste jaotus eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete osas OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vahel on asjakohane. |
| --- | --- |

78.

Komisjon peaks kaaluma, kas praegune kohustuste jaotus eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete osas OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vahel on asjakohane.

| 79. | Komisjon peaks andma kord aastas aru eeskirjade eiramise juhtumite andmetest saadud õppetundide ja ÜPP juhtimise huvides tehtud järelduste kohta. Sellise aruande võiks lisada pettusevastase võitluse aruandesse või ÜPP aastaaruandesse. |
| --- | --- |

79.

Komisjon peaks andma kord aastas aru eeskirjade eiramise juhtumite andmetest saadud õppetundide ja ÜPP juhtimise huvides tehtud järelduste kohta. Sellise aruande võiks lisada pettusevastase võitluse aruandesse või ÜPP aastaaruandesse.

| 80. | Lisaks peaks komisjon “musta nimekirja” tuleviku osas liikmesriikidega nõu pidama. |
| --- | --- |

80.

Lisaks peaks komisjon “musta nimekirja” tuleviku osas liikmesriikidega nõu pidama.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 2004. aasta 10. juuni istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Liikmesriikide hinnangul võib sellest summast 46 % tagasi saada.

1

Allikas: OLAFi komisjoni andmebaas.

Allikas:

(2)  Nõukogu 22. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1469/95 (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 1).

2

(3)  Komisjoni andmebaasis on kirjendatud ka täiendavad1 144 miljonit eurot, mis avastati enne makse tegemist (ja mida ei ole makstud).

3

(4)  Nende arvude kasutamisel peaks olema ettevaatlik punktides 21–32 toodud põhjustel.

4

(5)  Tegelikult OLAF.

5

(6)  Nõukogu 4. märtsi 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 595/91 (EÜT L 67, 14.3.1991, lk 11) artikkel 3.

6

(7)  Nõukogu 4. märtsi 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 595/91 artikli 5 lõige 1.

7

(8)  Nõukogu 4. märtsi 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 595/91 artikli 5 lõige 2.

8

(9)  Allikas: 2002. eelarveaasta aastaaruanne ühenduse finantshuvide kaitsmise ja pettusevastase võitluse kohta, punkt 10.2.

9

Allikas:

(10)  29 311 võimalikust juhtumist 17 955 korral on võimalik määrata kiirus, millega liikmesriigid teatasid eeskirjade vastaselt tehtud maksetest.

10

(11)  Nõukogu 4. märtsi 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 595/91 artiklis 3 nõutakse “eeskirjade vastaselt tehtud maksete finantstagajärgedest teatamist” ja artiklis 5 nähakse ette “kohtu- või haldusmenetlused, mis on algatatud... sanktsioonide rakendamiseks”.

11

(12)  Allikas: 2002. eelarveaasta aastaaruanne ühenduse finantshuvide kaitsmise ja pettusevastase võitluse kohta, punkt 11.2.

12

Allikas:

(13)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103) artikli 8 lõige 1.

13

(14)  Nõukogu 4. märtsi 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 595/91 artikli 5 lõige 2.

14

(15)  Euroopa Kohus otsustas, et liikmesriigid peaksid olema sissenõudmisel hoolsad, mis “tähendab, et liikmesriigid peavad astuma samme eeskirjade eiramiste koheseks heastamiseks”, lisades, et “aja möödudes muutub valesti makstud summade tagasi saamine tõenäoliselt raskemaks või võimatuks näiteks asjaolu tõttu, et ettevõtted võivad olla lõpetanud tegutsemise või et raamatupidamisdokumendid võivad olla kadunud”.

15

tähendab, et liikmesriigid peavad astuma samme eeskirjade eiramiste koheseks heastamiseks

aja möödudes muutub valesti makstud summade tagasi saamine tõenäoliselt raskemaks või võimatuks näiteks asjaolu tõttu, et ettevõtted võivad olla lõpetanud tegutsemise või et raamatupidamisdokumendid võivad olla kadunud

(16)  Kohtuasi C-34/89, 11. oktoober 1990, Itaalia Vabariik v Euroopa Ühenduste Komisjon.

16

v

(17)  Eriaruanne nr 11/2000, punkt 101 (EÜT C 215, 27.7.2000).

17

(18)  Viit toimikut ei suudetud leida, nelja juhtumit käsitleti juba kaetuna kindlasummalise korrektsiooniga ja ühel juhul kanti summa eelarve vahendite arvele, mitte liikmesriigi kuludesse.

18

(19)  Nt pankroti- või likvideerimiskorraldused.

19

(20)  Analüüsitud 30 toimikust kaheksa olid põhjendatult argumenteeritud.

20

(21)  See määratlus tuleneb kohtuasja C-34/89 Euroopa Kohtu otsusest.

21

(22)  Komisjoni 27. juuni 2003. aasta otsus 2003/481/EÜ (ELT L 160, 28.6.2003, lk 83).

22

(23)  See oli viimane selle aasta otsustest, mis käsitles liikmesriikide poolt kustutamiseks soovitatud juhtumeid.

23

(24)  Nõukogu 6. novembri 2002. aasta järeldused ühenduse finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse kohta 13244/1/02 REV 1.

24

(25)  Eelarvekontrollikomisjoni aruanne pettusevastase võitluse kohta 2001. aasta PE 315.805, 3. märts 2003.

25

(26)  KOM (2002) 671 (lõplik), 3.12.2002.

26

(27)  EAGGFi (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisrahastu) komitee ja eeskirjade eiramise töörühm on komisjoni nõuandeorganid. Nende eesotsas on komisjoni ametnik ja need koosnevad liikmesriikide esindajatest.

27

(28)  Nõukogu 4. märtsi 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 595/91 artikli 2 lõige 3.

28

(29)  Töörühm “Eeskirjade eiramised ja vastastikune abi, põllumajandustooted”, 4. märtsi 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 595/91 (EÜT L 67, 14.3.1991, lk 11) ja 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 (EÜT L 83, 25.3.1997, lk 1).

29

(30)  Eeskirjade eiramised ja vastastikune abi, põllumajandustooted — määrused 595/91 ja 515/97.

30

(31)  EÜT C 230, 22.7.1998, lk 16.

31

(32)  Sealhulgas eeskirjade eiramised ja teised võlgu olevad summad, nt alla 4 000 euro suurused eeskirjade eiramise juhtumid, ametnike vead jne.

32

(33)  Komisjoni 16. veebruari 1996. aasta määruse (EÜ) nr 296/96 (EÜT L 39, 17.2.1996, lk 5) artikli 3 lõige 6, muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2761/1999.

33

(34)  Rubriik VII (lühiajalised aktivad) B. (käibevarad) 2. (liikmesriikide debitoorne võlgnevus) A. (EAGGFi tagatisrahastu).

34

(35)  Liikmesriigid määravad akrediteerimisasutused raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetluse alusel. Nad auditeerivad liikmesriikide makseasutuste deklareeritud ÜPP kulutusi ja sertifitseerivad (või annavad märkustega sertifikaadi) selliste kulutuste kontod. Komisjon arvestab neid sertifikaate, võttes vastu oma iga-aastase lõpliku otsuse ÜPP kulutuste kontrollimise ja heakskiitmise kohta.

35

(36)  Kuna tabel 105 on kasutusel alates 2000. aastast, peavad liikmesriigid tegema kindlaks varasematel aastatel võlgnike arvestusraamatutest valesti kustutatud summad.

36

---

A LISA

SUURIMA TEHINGUVÄÄRTUSEGA TEATATUD JUHTUMITE LOETELU

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Aasta | Meede | Tasumata võlgnevus |
| IT | 2000 | Õlitaimede sektori toetusmeetmed | 170 936 471 |
| IT | 2000 | Teravilja eksporditoetus | 118 956 431 |
| IT | 1998 | Oliiviõli tarbimistoetus | 65 710 432 |
| IT | 1993 | Teravilja eksporditoetus | 63 933 593 |
| IT | 1994 | Teravilja eksporditoetus | 41 760 653 |
| IT | 1998 | Oliiviõli tarbimistoetus | 40 623 436 |
| ES | 1994 | Teravilja eksporditoetus | 32 896 221 |
| BE | 2000 | Või eksporditoetus | 31 547 680 |
| IT | 1994 | Veiseliha eksporditoetus | 29 851 835 |
| DE | 1995 | Või eksporditoetus | 24 926 886 |
| IT | 1994 | Oliiviõli tarbimistoetus | 19 743 900 |
| IT | 1996 | Teravilja eksporditoetus | 19 054 353 |
| DE | 1995 | Või eksporditoetus | 18 630 965 |
| IT | 1998 | Oliiviõli tarbimistoetus | 17 253 375 |
| IT | 1996 | Õlitaimede sektori toetusmeetmed | 17 196 270 |
| IT | 1988 | Puu- ja köögiviljade töötlemine | 16 860 045 |
| IT | 1988 | Puu- ja köögiviljade töötlemine | 16 296 644 |
| IT | 2002 | Puu- ja köögiviljade töötlemine | 15 805 670 |
| IT | 1996 | Teravilja toetus | 15 774 830 |
| IT | 1994 | Veiseliha eksporditoetus | 14 262 505 |
| DE | 1998 | Veiseliha eksporditoetus | 14 023 242 |
| IT | 1988 | Puu- ja köögiviljade töötlemine | 13 944 336 |
| ES | 1994 | Veini eksporditoetus | 13 334 611 |
| IT | 1996 | Teravilja ladustamine | 12 302 920 |
| IT | 2001 | Puu- ja köögiviljade töötlemine | 11 784 714 |
| IT | 1994 | Oliiviõli tarbimistoetus | 11 445 839 |
| IT | 2002 | Väskete puu- ja köögiviljade toetusmeetmed | 11 012 392 |
| IT | 1996 | Teravilja ladustamine | 10 949 622 |
| BE | 1994 | Veiseliha eksporditoetus | 10 121 398 |

(eurodes)

Liikmesriik

Aasta

Meede

Tasumata võlgnevus

IT

2000

Õlitaimede sektori toetusmeetmed

170 936 471

IT

2000

Teravilja eksporditoetus

118 956 431

IT

1998

Oliiviõli tarbimistoetus

65 710 432

IT

1993

Teravilja eksporditoetus

63 933 593

IT

1994

Teravilja eksporditoetus

41 760 653

IT

1998

Oliiviõli tarbimistoetus

40 623 436

ES

1994

Teravilja eksporditoetus

32 896 221

BE

2000

Või eksporditoetus

31 547 680

IT

1994

Veiseliha eksporditoetus

29 851 835

DE

1995

Või eksporditoetus

24 926 886

IT

1994

Oliiviõli tarbimistoetus

19 743 900

IT

1996

Teravilja eksporditoetus

19 054 353

DE

1995

Või eksporditoetus

18 630 965

IT

1998

Oliiviõli tarbimistoetus

17 253 375

IT

1996

Õlitaimede sektori toetusmeetmed

17 196 270

IT

1988

Puu- ja köögiviljade töötlemine

16 860 045

IT

1988

Puu- ja köögiviljade töötlemine

16 296 644

IT

2002

Puu- ja köögiviljade töötlemine

15 805 670

IT

1996

Teravilja toetus

15 774 830

IT

1994

Veiseliha eksporditoetus

14 262 505

DE

1998

Veiseliha eksporditoetus

14 023 242

IT

1988

Puu- ja köögiviljade töötlemine

13 944 336

ES

1994

Veini eksporditoetus

13 334 611

IT

1996

Teravilja ladustamine

12 302 920

IT

2001

Puu- ja köögiviljade töötlemine

11 784 714

IT

1994

Oliiviõli tarbimistoetus

11 445 839

IT

2002

Väskete puu- ja köögiviljade toetusmeetmed

11 012 392

IT

1996

Teravilja ladustamine

10 949 622

BE

1994

Veiseliha eksporditoetus

10 121 398

---

B LISA

PUUDUSED VÕLGNEVUSTE KIRJENDAMIS- JA SISSENÕUDEMENETLUSTES

| Akrediteerimisasutuse tehtud märkused | Märkuste põhjendused |
| --- | --- |
| OPEKEPE (EL) | Kahtlaste võlgade probleemide täpsus/täielikkus/esitamine. |
| Vlaamse Gemeenschap (B) | Tabeli 105 täielikkust ei ole võimalik tõendada. |
| IFADAP (P) | Tabeli 105 täielikkust ei ole võimalik tõendada. |
| Akrediteerimisasutuse täheldatud olulised puudused | Puuduste põhjused |
| Bayern StMLU (D) | Viivitused võlgnevuste sissenõudmisel, võla põhisummalt ei arvestata intressi. |
| Brandenburg (D) | Probleemid tabeli 105 täielikkuse ja täpsusega. |
| DFFE (DK) | Sissenõudmata võlgade kogunemine. |
| CATALUÑA (E) | Pikad viivitused võlgnevuste kirjendamisel ja sissenõudmisel, intressi arvestamise poliitika ei olnud järjepidev. |
| AGEA (I) | Probleemid võlgnevuste sissenõudmisel. |
| SEERAD (UK) | Pikad viivitused võlgnevuste kirjendamisel ja sissenõudmisel, raamatupidamisandmed ja võlgnike arvestusraamatu andmed ei ole vastavuses. |
| SDE (F) | Eelmisel aastal esitati märkusi, käesoleval aastal probleemid sissenõudmisega jätkusid. |
| DAF (IRL) | Pikk intervall eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatamise ja nende võlgnike arvestusraamatusse kirjendamise vahel. |
| INGA (P) | Võlgnevusi alahinnati 3 % võrra. |
| Akrediteerimisasutuse puudulik töö võlgnike osas (1) | Puuduliku töö põhjused |
| FAGA (E) | Akrediteerimisasutuse teostatud võlgnike auditi ulatus ei vastanud komisjoni suunistes toodud nõuetele. |
| Castilla la Mancha (E) |
| OFIMER (F) |
| OFIVAL (F) |
| BLE (D) |
| Baden-Wurttemberg (D) |
| DLG (NL) |
| HPA (NL) |
| PZ (NL) |
| PVVE (NL) |
| Allikas: Võlgnike osa akrediteerimisasutuse aruannetes FEOGA jaoks 2002. aastal. |

Akrediteerimisasutuse tehtud märkused

Märkuste põhjendused

OPEKEPE (EL)

Kahtlaste võlgade probleemide täpsus/täielikkus/esitamine.

Vlaamse Gemeenschap (B)

Tabeli 105 täielikkust ei ole võimalik tõendada.

IFADAP (P)

Tabeli 105 täielikkust ei ole võimalik tõendada.

Akrediteerimisasutuse täheldatud olulised puudused

Puuduste põhjused

Bayern StMLU (D)

Viivitused võlgnevuste sissenõudmisel, võla põhisummalt ei arvestata intressi.

Brandenburg (D)

Probleemid tabeli 105 täielikkuse ja täpsusega.

DFFE (DK)

Sissenõudmata võlgade kogunemine.

CATALUÑA (E)

Pikad viivitused võlgnevuste kirjendamisel ja sissenõudmisel, intressi arvestamise poliitika ei olnud järjepidev.

AGEA (I)

Probleemid võlgnevuste sissenõudmisel.

SEERAD (UK)

Pikad viivitused võlgnevuste kirjendamisel ja sissenõudmisel, raamatupidamisandmed ja võlgnike arvestusraamatu andmed ei ole vastavuses.

SDE (F)

Eelmisel aastal esitati märkusi, käesoleval aastal probleemid sissenõudmisega jätkusid.

DAF (IRL)

Pikk intervall eeskirjade vastaselt tehtud maksetest teatamise ja nende võlgnike arvestusraamatusse kirjendamise vahel.

INGA (P)

Võlgnevusi alahinnati 3 % võrra.

Akrediteerimisasutuse puudulik töö võlgnike osas (1)

Puuduliku töö põhjused

FAGA (E)

Akrediteerimisasutuse teostatud võlgnike auditi ulatus ei vastanud komisjoni suunistes toodud nõuetele.

Castilla la Mancha (E)

OFIMER (F)

OFIVAL (F)

BLE (D)

Baden-Wurttemberg (D)

DLG (NL)

HPA (NL)

PZ (NL)

PVVE (NL)

Allikas: Võlgnike osa akrediteerimisasutuse aruannetes FEOGA jaoks 2002. aastal.

---

(1)  Märgitud järeldused põhinevad kontrollikoja teostatud akrediteerimisasutuste aruannete hindamisel.

Allikas: Võlgnike osa akrediteerimisasutuse aruannetes FEOGA jaoks 2002. aastal.

---

KOMISJONI LÕPLIK VASTUS KONTROLLIKOJA ARUANDELE

KOKKUVÕTE

| I. | Ühenduse finantshuvide kaitsmiseks sätestatakse ühenduse õiguses ühenduse tegevusvaldkondadele aruandlusnõuded. (1) Liikmesriigid peavad esitama korrapäraselt aruanded kõigist eeskirjade eiramistest, mille kohta on olemas haldusasutuse või kohtu esialgne fakte tuvastav otsus. Määruses (EMÜ) nr 595/91 kehtestatakse eiramistest teatamise süsteem Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu kulude alal.
  Et lihtsustada komisjonile saadetud andmete kasutamist, sisaldab ühenduse seadusandlus esitatava teabe üksikasjalikku loetelu, mis hõlmab eelkõige rikutud sätteid, asjaomaseid summasid, eiramise toimumise viisi ning sellega seotud füüsilisi või juriidilisi isikuid. (2)

  Liikmesriikidel on kohustus eiramisi ära hoida ja nendega tegeleda ning sisse nõuda eiramiste või hooletuse tagajärjel kaotsiläinud summad. (3) Määruses (EMÜ) nr 595/91 sätestatakse kohustus teatada komisjonile kõigist üle 4 000 euro suurustest eiramistest, mis tähendab, et igast käitumisest, sihilikust või mitte, mille tulemuseks on ühenduse õiguse sätete rikkumine, tuleb teatada. Komisjon on astunud erinevaid samme, et kindlustada juhtumite tuvastamise kas pettuse või eiramisena.
  Seega loodud ühine teavitamise ja teabe süsteem on tiheda vastastikuse koostöö kohustuse konkreetne väljendus, mis tuleneb EÜ asutamislepingu artiklist 10, (4) millele on rajatud 2000. aasta juulis määratletud komisjoni pettusevastane strateegia. (5) See komisjoni ja liikmesriikide vaheline partnerlus on ka teiseste õigusaktide sätete juhtpõhimõte.
  Nagu nõukogu on mitmel korral rõhutanud, on antud teabe ühtsus ja kõrge kvaliteet olulised, et komisjonil oleks võimalik tõhustada selle abil pettustevastast võitlust ja tagada juhtumite nõuetekohane jälgimine (6) nii riiklikul kui ühenduse tasandil.
  Saadud kogemus ja elluviidud parandused aitavad kaasa teavitussüsteemi efektiivsuse tõstmisele ja andmete usaldatavusele. |
| --- | --- |

I.

Ühenduse finantshuvide kaitsmiseks sätestatakse ühenduse õiguses ühenduse tegevusvaldkondadele aruandlusnõuded. (1) Liikmesriigid peavad esitama korrapäraselt aruanded kõigist eeskirjade eiramistest, mille kohta on olemas haldusasutuse või kohtu esialgne fakte tuvastav otsus. Määruses (EMÜ) nr 595/91 kehtestatakse eiramistest teatamise süsteem Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu kulude alal.

Et lihtsustada komisjonile saadetud andmete kasutamist, sisaldab ühenduse seadusandlus esitatava teabe üksikasjalikku loetelu, mis hõlmab eelkõige rikutud sätteid, asjaomaseid summasid, eiramise toimumise viisi ning sellega seotud füüsilisi või juriidilisi isikuid. (2)

Liikmesriikidel on kohustus eiramisi ära hoida ja nendega tegeleda ning sisse nõuda eiramiste või hooletuse tagajärjel kaotsiläinud summad. (3) Määruses (EMÜ) nr 595/91 sätestatakse kohustus teatada komisjonile kõigist üle 4 000 euro suurustest eiramistest, mis tähendab, et igast käitumisest, sihilikust või mitte, mille tulemuseks on ühenduse õiguse sätete rikkumine, tuleb teatada. Komisjon on astunud erinevaid samme, et kindlustada juhtumite tuvastamise kas pettuse või eiramisena.

Seega loodud ühine teavitamise ja teabe süsteem on tiheda vastastikuse koostöö kohustuse konkreetne väljendus, mis tuleneb EÜ asutamislepingu artiklist 10, (4) millele on rajatud 2000. aasta juulis määratletud komisjoni pettusevastane strateegia. (5) See komisjoni ja liikmesriikide vaheline partnerlus on ka teiseste õigusaktide sätete juhtpõhimõte.

Nagu nõukogu on mitmel korral rõhutanud, on antud teabe ühtsus ja kõrge kvaliteet olulised, et komisjonil oleks võimalik tõhustada selle abil pettustevastast võitlust ja tagada juhtumite nõuetekohane jälgimine (6) nii riiklikul kui ühenduse tasandil.

Saadud kogemus ja elluviidud parandused aitavad kaasa teavitussüsteemi efektiivsuse tõstmisele ja andmete usaldatavusele.

| II. | Vastavalt komisjoni 2002. aasta aruandele ühenduse finantshuvide kaitsmise ja pettustevastase võitluse kohta (edaspidi “komisjoni 2002. aasta aruanne pettustevastase võitluse kohta”) teatati suurimatest eeskirjade vastaselt makstud summadest puu- ja juurviljasektoris. Ka liikmesriike teavitati sellest suundumusest mitmel artikli 280 töögrupi, COCOLAFi ning põllumajandustoodete puhul esinevaid eiramisi ja vastastikust abi käsitleva töögrupi kohtumisel.
  Elektrooniline andmebaas, kus säilitatakse suuremat osa liikmesriikide väljastatud eiramisteateid, läbis 2003. aastal põhjaliku komisjonipoolse kvaliteedikontrolli, milles osalesid ka liikmesriigid ja tänu millele paranes andmete ühtlus, kusjuures samal ajal ajakohastati andmeid. Vastavalt 31. detsembril 2002 ajakohastatud andmetele (vt lõik 30) moodustavad kõik alates 1971. aastast teavitatud eiramised 2 983 miljoni euro suuruse summa. Sellest summast on tagasi nõutud 603 miljonit (20 %) ja 297 miljonit on kustutatud (10 %). Seni pooleliolevad juhtumid moodustavad 2 083 miljonit eurot (70 %). Need arvud sisaldavad ka ajakohastatud andmeid, mis komisjon sai 2003. aastal ja komisjoni otsuse 2003/481/EÜ finantsmõju (75 miljonit eurot). |
| --- | --- |

II.

Vastavalt komisjoni 2002. aasta aruandele ühenduse finantshuvide kaitsmise ja pettustevastase võitluse kohta (edaspidi “komisjoni 2002. aasta aruanne pettustevastase võitluse kohta”) teatati suurimatest eeskirjade vastaselt makstud summadest puu- ja juurviljasektoris. Ka liikmesriike teavitati sellest suundumusest mitmel artikli 280 töögrupi, COCOLAFi ning põllumajandustoodete puhul esinevaid eiramisi ja vastastikust abi käsitleva töögrupi kohtumisel.

Elektrooniline andmebaas, kus säilitatakse suuremat osa liikmesriikide väljastatud eiramisteateid, läbis 2003. aastal põhjaliku komisjonipoolse kvaliteedikontrolli, milles osalesid ka liikmesriigid ja tänu millele paranes andmete ühtlus, kusjuures samal ajal ajakohastati andmeid. Vastavalt 31. detsembril 2002 ajakohastatud andmetele (vt lõik 30) moodustavad kõik alates 1971. aastast teavitatud eiramised 2 983 miljoni euro suuruse summa. Sellest summast on tagasi nõutud 603 miljonit (20 %) ja 297 miljonit on kustutatud (10 %). Seni pooleliolevad juhtumid moodustavad 2 083 miljonit eurot (70 %). Need arvud sisaldavad ka ajakohastatud andmeid, mis komisjon sai 2003. aastal ja komisjoni otsuse 2003/481/EÜ finantsmõju (75 miljonit eurot).

| III. | Mõned liikmesriigid ei täida oma kohustust anda aru kahe kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu, mil eiramist märgati ja/või ilmnes uus eiramisega seotud teave (määrus 595/91, artikli 3 lõige 1 ja artikli 5 lõige 1). Nende liikmesriikide hulgas hõlmavad Saksamaa ja Hispaania rohkem kui 50 % teavitatud eiramistest. Komisjon on liikmesriike sellest probleemist teavitanud, esitades selle komisjoni 2002. aasta aruandes pettustevastase võitluse kohta (lõik 10.2.2.) ja arutades probleemi mitmel artikli 280 töögrupi, COCOLAFi ning põllumajandustoodete puhul esinevaid eiramisi ja vastastikust abi käsitleva töögrupi kohtumisel.
  Liikmesriike on teavitatud ebaühtlusest andmete osas ja neil on palutud asjaomased andmed elektroonilisel teel ajakohastada. Artikli 280 töögrupi, COCOLAFi ning põllumajandustoodete puhul esinevaid eiramisi ja vastastikust abi käsitleva töögrupi kohtumistel anti liikmesriikidele selgitusi ja “koolitust” seoses ECR (Elektrooniliste Juhtumite Register) andmebaasiga. Üldiselt võib öelda, et liikmesriigid on parandanud eiramistest aruandmist, kuid mitte kõiki määruse (EMÜ) nr 595/91 kohustusi ei järgita täielikult.
  Komisjon jätkab oma jõupingutusi erinevuste kõrvaldamiseks ja selleks, et kohustada liikmesriike täitma kõiki määruse 595/91 sätteid, et saada kõikidelt liikmesriikidelt ettenähtud tähtajaks täiesti usaldatavad andmed, mis sisaldavad ühtlast teavet. |
| --- | --- |

III.

Mõned liikmesriigid ei täida oma kohustust anda aru kahe kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu, mil eiramist märgati ja/või ilmnes uus eiramisega seotud teave (määrus 595/91, artikli 3 lõige 1 ja artikli 5 lõige 1). Nende liikmesriikide hulgas hõlmavad Saksamaa ja Hispaania rohkem kui 50 % teavitatud eiramistest. Komisjon on liikmesriike sellest probleemist teavitanud, esitades selle komisjoni 2002. aasta aruandes pettustevastase võitluse kohta (lõik 10.2.2.) ja arutades probleemi mitmel artikli 280 töögrupi, COCOLAFi ning põllumajandustoodete puhul esinevaid eiramisi ja vastastikust abi käsitleva töögrupi kohtumisel.

Liikmesriike on teavitatud ebaühtlusest andmete osas ja neil on palutud asjaomased andmed elektroonilisel teel ajakohastada. Artikli 280 töögrupi, COCOLAFi ning põllumajandustoodete puhul esinevaid eiramisi ja vastastikust abi käsitleva töögrupi kohtumistel anti liikmesriikidele selgitusi ja “koolitust” seoses ECR (Elektrooniliste Juhtumite Register) andmebaasiga. Üldiselt võib öelda, et liikmesriigid on parandanud eiramistest aruandmist, kuid mitte kõiki määruse (EMÜ) nr 595/91 kohustusi ei järgita täielikult.

Komisjon jätkab oma jõupingutusi erinevuste kõrvaldamiseks ja selleks, et kohustada liikmesriike täitma kõiki määruse 595/91 sätteid, et saada kõikidelt liikmesriikidelt ettenähtud tähtajaks täiesti usaldatavad andmed, mis sisaldavad ühtlast teavet.

| IV. | 2004. aasta mais ajakohastatud sissenõudmiste osakaal oli 20,2 % (vt lõiku 30).
  Komisjon on täiesti teadlik asjaolust, et sissenõudmiste protsent liikmesriikides ei ole optimaalne ja on otsustanud seda tõsta, eelkõige sissenõuete töörühma loomise teel (vt ka V lõigu vastust).
  Makse- ja haldusasutused, mis mõnedes liikmesriikides vastutavad sissenõudmiste eest (Itaalia, Kreeka), on alati väitnud, et nad peavad sissenõudmiseks ootama kriminaalasja kohtuliku menetluste tulemusi, samas kui mõnel juhul on võimalik valida sissenõudmiseks tsiviil- või haldusmenetlus, mis ei välista paralleelse kriminaalmenetluse algatamist.
  Seega mõjutab liikmesriikide esialgne valik (haldus-, tsiviil-, kriminaalmenetlus) sissenõudmiseks kuluvat aega. Mõnedes üksikutes liikmesriikides saab halduslikku sissenõudmismenetlust alustada üksnes pärast seda ja juhul, kui kriminaalmenetluses on tehtud lõplik otsus, kusjuures tuleb meeles pidada, et viimane võib kesta 15 aastat või rohkem.
  Enne 1995. aasta kohaldati Itaalias kriminaalmenetlust 46 % juhtudest, samas kui pärast 1995. aastat on see protsent 18 %, mida võib põhjendada sellega, et liikmesriik otsustas võtta vajalikud haldusmeetmed nii vara kui võimalik ja niipea kui oli olemas teade eiramisest.
  Ühise juhtimise puhul on vastutav liikmesriik võlgnikega otseses kontaktis. Sel juhul ei ole komisjonil võimalik võlgasid kustutada. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1258/99 on komisjon seaduslikult kohustatud jätma ühenduse finantseerimisest välja kõik kulud, mida ei ole tehtud ühenduse eeskirjade kohaselt. Kompromisslahenduste ja/või osaliste maksete heakskiitmist peab hindama siseriikliku õigus alusel ja vastavalt ühenduses määruse (EÜ) nr 1258/99 artiklis 8 esitatud kriteeriumidele iga juhtumi puhul eraldi. |
| --- | --- |

IV.

2004. aasta mais ajakohastatud sissenõudmiste osakaal oli 20,2 % (vt lõiku 30).

Komisjon on täiesti teadlik asjaolust, et sissenõudmiste protsent liikmesriikides ei ole optimaalne ja on otsustanud seda tõsta, eelkõige sissenõuete töörühma loomise teel (vt ka V lõigu vastust).

Makse- ja haldusasutused, mis mõnedes liikmesriikides vastutavad sissenõudmiste eest (Itaalia, Kreeka), on alati väitnud, et nad peavad sissenõudmiseks ootama kriminaalasja kohtuliku menetluste tulemusi, samas kui mõnel juhul on võimalik valida sissenõudmiseks tsiviil- või haldusmenetlus, mis ei välista paralleelse kriminaalmenetluse algatamist.

Seega mõjutab liikmesriikide esialgne valik (haldus-, tsiviil-, kriminaalmenetlus) sissenõudmiseks kuluvat aega. Mõnedes üksikutes liikmesriikides saab halduslikku sissenõudmismenetlust alustada üksnes pärast seda ja juhul, kui kriminaalmenetluses on tehtud lõplik otsus, kusjuures tuleb meeles pidada, et viimane võib kesta 15 aastat või rohkem.

Enne 1995. aasta kohaldati Itaalias kriminaalmenetlust 46 % juhtudest, samas kui pärast 1995. aastat on see protsent 18 %, mida võib põhjendada sellega, et liikmesriik otsustas võtta vajalikud haldusmeetmed nii vara kui võimalik ja niipea kui oli olemas teade eiramisest.

Ühise juhtimise puhul on vastutav liikmesriik võlgnikega otseses kontaktis. Sel juhul ei ole komisjonil võimalik võlgasid kustutada. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1258/99 on komisjon seaduslikult kohustatud jätma ühenduse finantseerimisest välja kõik kulud, mida ei ole tehtud ühenduse eeskirjade kohaselt. Kompromisslahenduste ja/või osaliste maksete heakskiitmist peab hindama siseriikliku õigus alusel ja vastavalt ühenduses määruse (EÜ) nr 1258/99 artiklis 8 esitatud kriteeriumidele iga juhtumi puhul eraldi.

| V. | Pärast ühenduse kulude otsese või ühise juhtimise tagajärjel ühendusele võlgnevate summade sissenõudmise parandamist käsitleva ühenduse 3. detsembri 2002. aasta teatise avaldamist (KOM(2002) 671 lõplik) otsustas komisjon luua Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja põllumajanduse peadirektoraadi ühise sissenõuete töörühma, et vabaneda mineviku koormast, s.t kõigist enne 1991. aastat tuvastatud ja seni pooleliolevatest eiramisjuhtumitest, valmistades ette otsus selle kohta, kas finantstagajärgede eest vastutab ühendus või liikmesriik.
  Kontrollikoja tähelepaneku osas, et puuduvad piisavad kriteeriumid, et otsustada, kas kustutatud summad peaksid kandma liikmesriigid või ühendus, juhib komisjon tähelepanu sellele, et ta on töötanud aja jooksul välja ja rakendanud tänu saadud kogemusele nelja juhtpõhimõtet ja rida menetluskriteeriume, mis on dokumenteeritud 2002. aasta juulis. (Vt ka lõik 44).
  Alates sissenõuete töörühma loomisest 2003. aastal on ühenduse talitused töötanud välja üksikasjaliku kriteeriumide loetelu, mille alusel hinnatakse kõiki juhtumeid, et selgitada välja, kas sissenõudmata summad katab ühendus või liikmesriigid. |
| --- | --- |

V.

Pärast ühenduse kulude otsese või ühise juhtimise tagajärjel ühendusele võlgnevate summade sissenõudmise parandamist käsitleva ühenduse 3. detsembri 2002. aasta teatise avaldamist (KOM(2002) 671 lõplik) otsustas komisjon luua Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja põllumajanduse peadirektoraadi ühise sissenõuete töörühma, et vabaneda mineviku koormast, s.t kõigist enne 1991. aastat tuvastatud ja seni pooleliolevatest eiramisjuhtumitest, valmistades ette otsus selle kohta, kas finantstagajärgede eest vastutab ühendus või liikmesriik.

Kontrollikoja tähelepaneku osas, et puuduvad piisavad kriteeriumid, et otsustada, kas kustutatud summad peaksid kandma liikmesriigid või ühendus, juhib komisjon tähelepanu sellele, et ta on töötanud aja jooksul välja ja rakendanud tänu saadud kogemusele nelja juhtpõhimõtet ja rida menetluskriteeriume, mis on dokumenteeritud 2002. aasta juulis. (Vt ka lõik 44).

Alates sissenõuete töörühma loomisest 2003. aastal on ühenduse talitused töötanud välja üksikasjaliku kriteeriumide loetelu, mille alusel hinnatakse kõiki juhtumeid, et selgitada välja, kas sissenõudmata summad katab ühendus või liikmesriigid.

| VI. | Pärast ülesannete jaotamist, mis on esitatud komisjoni 10. veebruari 1995. aasta dokumendi SEC(95) 249 2. lisas, tuli kõik nõukogu määrusele (EMÜ) nr 595/91 alusel esitatud liikmesriikide teated saata UCLAFile/OLAFile, kelle ülesanne oli analüüsida ja jälgida kõnealuseid juhtumeid, sealhulgas sisestada asjaomased andmed eiramiste andmebaasi.
  Sissenõudmismeetmete puhul, mis on seotud pettuse ja eiramiste juhtumitega, on samuti OLAFi ülesanne teha iga juhtumi kohta kokkuvõte, mis sisaldab läbiviidud menetluste lühiülevaadet ja kus põhjendatakse võimalikke finantskorrektsioone raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, mille läbiviimise eest vastutab eelarvevahendite käsutajana põllumajanduse peadirektoraat. Kontrollimise ja heakskiitmise menetlust teostab põllumajanduse peadirektoraat, kuid erinevate etappide käigus aitab peadirektoraati OLAF. (Vt ka punkti IX.)
  Komisjon võtab alati arvesse, et ühise põllumajanduspoliitika aluseks olevad normid oleksid pettusekindlad ja võimaldaksid kontrollimist, arvestades eriti jälgimistegevust käsitlevaid OLAFi soovitusi.
  Komisjon leiab, et OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vaheline ülesannete jaotus on selgelt määratletud. Vastavalt komisjoni 10. veebruari 1995. aasta teatise SEC(95) 249 2. lisale on OLAF vastutav sissenõudmise eest eiramiste puhul, millest on teatatud. Komisjon peab tegema kõik sissenõutamatute summade kustutamise otsused EAGGF raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, mida teostab põllumajanduse peadirektoraat, saades erinevates etappides abi OLAFilt. |
| --- | --- |

VI.

Pärast ülesannete jaotamist, mis on esitatud komisjoni 10. veebruari 1995. aasta dokumendi SEC(95) 249 2. lisas, tuli kõik nõukogu määrusele (EMÜ) nr 595/91 alusel esitatud liikmesriikide teated saata UCLAFile/OLAFile, kelle ülesanne oli analüüsida ja jälgida kõnealuseid juhtumeid, sealhulgas sisestada asjaomased andmed eiramiste andmebaasi.

Sissenõudmismeetmete puhul, mis on seotud pettuse ja eiramiste juhtumitega, on samuti OLAFi ülesanne teha iga juhtumi kohta kokkuvõte, mis sisaldab läbiviidud menetluste lühiülevaadet ja kus põhjendatakse võimalikke finantskorrektsioone raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, mille läbiviimise eest vastutab eelarvevahendite käsutajana põllumajanduse peadirektoraat. Kontrollimise ja heakskiitmise menetlust teostab põllumajanduse peadirektoraat, kuid erinevate etappide käigus aitab peadirektoraati OLAF. (Vt ka punkti IX.)

Komisjon võtab alati arvesse, et ühise põllumajanduspoliitika aluseks olevad normid oleksid pettusekindlad ja võimaldaksid kontrollimist, arvestades eriti jälgimistegevust käsitlevaid OLAFi soovitusi.

Komisjon leiab, et OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vaheline ülesannete jaotus on selgelt määratletud. Vastavalt komisjoni 10. veebruari 1995. aasta teatise SEC(95) 249 2. lisale on OLAF vastutav sissenõudmise eest eiramiste puhul, millest on teatatud. Komisjon peab tegema kõik sissenõutamatute summade kustutamise otsused EAGGF raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, mida teostab põllumajanduse peadirektoraat, saades erinevates etappides abi OLAFilt.

| VII. | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1469/95 loodi EAGGF tagatisrahastu valdkonnas ühenduse eelarvele suurt ohtu kujutavate ettevõtjate tuvastamiseks süsteem, mille käigus teave edastatakse läbi komisjoni. Kõnealuse määruse 8aastase kohaldamise järel näib, et teabevahetus on küllaltki piiratud kui mitte nõrk.
  Komisjon on seda teemat põhjalikult arutanud põllumajandustoodetega seotud eiramiste ja vastastikuse abi töörühma raames ja on otsustanud esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule teise aruande, mis hõlmab musta nimekirja määruse põhjalikku hindamist ja võimalikke soovituslikke meetmeid. |
| --- | --- |

VII.

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1469/95 loodi EAGGF tagatisrahastu valdkonnas ühenduse eelarvele suurt ohtu kujutavate ettevõtjate tuvastamiseks süsteem, mille käigus teave edastatakse läbi komisjoni. Kõnealuse määruse 8aastase kohaldamise järel näib, et teabevahetus on küllaltki piiratud kui mitte nõrk.

Komisjon on seda teemat põhjalikult arutanud põllumajandustoodetega seotud eiramiste ja vastastikuse abi töörühma raames ja on otsustanud esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule teise aruande, mis hõlmab musta nimekirja määruse põhjalikku hindamist ja võimalikke soovituslikke meetmeid.

| VIII. | Tabelis 105 esitatud summad (kinnitatud saadaolevad summad, mis ei sõltu ühestki tingimusest, täpselt kindlaks määratud rahalised summad ning maksmisele kuuluvad saadaolevad summad, mille suhtes ei kohaldata maksetähtaega) on EAGGFi majandusaruandes ja ECR andmebaasis asuvates andmetes erinevad (kvartaalselt esitatud eiramiste arv kindla ajavahemiku jooksul, mis võib käesoleval hetkel olla üksnes hinnanguline, kuna andmeid alles täpsustatakse).
  Komisjon on palunud liikmesriikidel viia läbi ECR andmebaasi esialgne kooskõlastamine tabeliga 105, võttes arvesse, et mõlemad andmekogumid ei saa kunagi kattuda. Seni oli esmatähtis andmete kvaliteedi parandamine. Nüüd on ECR andmebaasi andmed jõudnud usaldatavuse astmele, kus andmeid on võimalik võrrelda. |
| --- | --- |

VIII.

Tabelis 105 esitatud summad (kinnitatud saadaolevad summad, mis ei sõltu ühestki tingimusest, täpselt kindlaks määratud rahalised summad ning maksmisele kuuluvad saadaolevad summad, mille suhtes ei kohaldata maksetähtaega) on EAGGFi majandusaruandes ja ECR andmebaasis asuvates andmetes erinevad (kvartaalselt esitatud eiramiste arv kindla ajavahemiku jooksul, mis võib käesoleval hetkel olla üksnes hinnanguline, kuna andmeid alles täpsustatakse).

Komisjon on palunud liikmesriikidel viia läbi ECR andmebaasi esialgne kooskõlastamine tabeliga 105, võttes arvesse, et mõlemad andmekogumid ei saa kunagi kattuda. Seni oli esmatähtis andmete kvaliteedi parandamine. Nüüd on ECR andmebaasi andmed jõudnud usaldatavuse astmele, kus andmeid on võimalik võrrelda.

| IX. | Lähitulevikus peaksid liikmesriigid minema üle elektroonilise teadete saatmisele eiramiste kohta. Elektrooniline teavitamine tõstab andmete kvaliteeti, eiramistest õigeaegset teavitamist ning väldib arusaamatusi ja valestitõlgendamist.
  Komisjon annab liikmesriikidele praegu sellealast abi ja kaalub ka läve tõstmist 4 000 eurolt 10 000 eurole, et vähendada andmete voogu ja keskenduda kõige olulisematele juhtumitele.
  Komisjon on otsustanud esitada ettepanekute eelnõud, et muuta nõukogu määrust (EMÜ) nr 595/91 ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1258/1999, et püüda parandada aruandluses, sissenõudmises ja eeskirju eirates tehtud ühise põllumajanduspoliitika maksete kustutamises esinevaid nõrku kohti.
  Komisjon leiab, et OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vaheline ülesannete jaotus on selgelt määratletud. Vastavalt komisjoni 10. veebruari 1995. aasta teatise SEC(95) 249 2. lisale on OLAF vastutav sissenõuete eest eiramiste puhul, millest on teatatud. Komisjon peab tegema kõik sissenõutamatute summade kustutamise otsused EAGGF raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, mida teostab põllumajanduse peadirektoraat, saades erinevates etappides abi OLAFilt.
  Seoses musta nimekirja tühistamise soovitusega nõustub komisjon kontrollikoja seisukohaga, et musta nimekirja süsteem ei toimi hästi, kuid leiab, et kõnealust kava tuleks täiustada ja selle asemel, et kõnealune vahend lihtsalt tühistada, võiksid liikmesriigid parandada selle rakendamist. Kindlasti on selles osas veel arenguruumi, kuna musta nimekirja määrus on loodud selleks, et sellel oleks eiramisi ennetav mõju, mis loomulikult väheneb, kui seda ei rakendata tõhusalt. Sellega seoses tasub märkida, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud auditis on juba hakatud korrapäraselt kasutama musta nimekirja rakendamisega seotud andmeid. |
| --- | --- |

IX.

Lähitulevikus peaksid liikmesriigid minema üle elektroonilise teadete saatmisele eiramiste kohta. Elektrooniline teavitamine tõstab andmete kvaliteeti, eiramistest õigeaegset teavitamist ning väldib arusaamatusi ja valestitõlgendamist.

Komisjon annab liikmesriikidele praegu sellealast abi ja kaalub ka läve tõstmist 4 000 eurolt 10 000 eurole, et vähendada andmete voogu ja keskenduda kõige olulisematele juhtumitele.

Komisjon on otsustanud esitada ettepanekute eelnõud, et muuta nõukogu määrust (EMÜ) nr 595/91 ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1258/1999, et püüda parandada aruandluses, sissenõudmises ja eeskirju eirates tehtud ühise põllumajanduspoliitika maksete kustutamises esinevaid nõrku kohti.

Komisjon leiab, et OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vaheline ülesannete jaotus on selgelt määratletud. Vastavalt komisjoni 10. veebruari 1995. aasta teatise SEC(95) 249 2. lisale on OLAF vastutav sissenõuete eest eiramiste puhul, millest on teatatud. Komisjon peab tegema kõik sissenõutamatute summade kustutamise otsused EAGGF raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, mida teostab põllumajanduse peadirektoraat, saades erinevates etappides abi OLAFilt.

Seoses musta nimekirja tühistamise soovitusega nõustub komisjon kontrollikoja seisukohaga, et musta nimekirja süsteem ei toimi hästi, kuid leiab, et kõnealust kava tuleks täiustada ja selle asemel, et kõnealune vahend lihtsalt tühistada, võiksid liikmesriigid parandada selle rakendamist. Kindlasti on selles osas veel arenguruumi, kuna musta nimekirja määrus on loodud selleks, et sellel oleks eiramisi ennetav mõju, mis loomulikult väheneb, kui seda ei rakendata tõhusalt. Sellega seoses tasub märkida, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud auditis on juba hakatud korrapäraselt kasutama musta nimekirja rakendamisega seotud andmeid.

INTRODUCTION

| 4. | During 2003, the Commission updated the figures for the cumulative total of irregular CAP payments. The updated figures are (see paragraph 30):






  — | irregularities notified after payment: EUR 2 983 million; |
| --- | --- | --- |

4.

During 2003, the Commission updated the figures for the cumulative total of irregular CAP payments. The updated figures are (see paragraph 30):

—

irregularities notified after payment: EUR 2 983 million;

| — | amount recovered from claimants: EUR 603 million; |
| --- | --- |

—

amount recovered from claimants: EUR 603 million;

| — | amount written off against EAGGF: EUR 153 million; |
| --- | --- |

—

amount written off against EAGGF: EUR 153 million;

| — | amount charged to Member States: EUR 144 million; |
| --- | --- |

—

amount charged to Member States: EUR 144 million;

| — | amount to be recovered: EUR 2 083 million. |
| --- | --- |

—

amount to be recovered: EUR 2 083 million.

ANALYSIS

| 9. | At the beginning of May 2004, the amount of irregular payments notified since 1971 stood at EUR 2 983 million while the amount to be recovered represented EUR 2 083 million. The updated percentage refered to by the Court represented therefore 30 %. (The quality and reliability of the data has improved during the year 2003 due to the quality checks, audits of the Task Force Recovery and feedback from Member States). This figure includes all updates of the year 2003 and the financial impact of Commission Decision 2003/481/EC. |
| --- | --- |

9.

At the beginning of May 2004, the amount of irregular payments notified since 1971 stood at EUR 2 983 million while the amount to be recovered represented EUR 2 083 million. The updated percentage refered to by the Court represented therefore 30 %. (The quality and reliability of the data has improved during the year 2003 due to the quality checks, audits of the Task Force Recovery and feedback from Member States). This figure includes all updates of the year 2003 and the financial impact of Commission Decision 2003/481/EC.

| 11. | During 2003, the Commission updated its figures for debts prior to 1994. The updated percentage is 22,4 % (see paragraph 30). |
| --- | --- |

11.

During 2003, the Commission updated its figures for debts prior to 1994. The updated percentage is 22,4 % (see paragraph 30).

| 13. | The latest CAP reforms have been conducted and adopted in particular with the aim of minimising the risks of fraud and other irregularities.
  The IACS (Integrated Administration and Control System), which is acknowledged by the Court as having a major impact on the prevention of irregular payments, is now covering, directly or indirectly, 80 % of CAP expenditure. |
| --- | --- |

13.

The latest CAP reforms have been conducted and adopted in particular with the aim of minimising the risks of fraud and other irregularities.

The IACS (Integrated Administration and Control System), which is acknowledged by the Court as having a major impact on the prevention of irregular payments, is now covering, directly or indirectly, 80 % of CAP expenditure.

| 15.(b) | Additional developments are to be found in the Commission Report 2002 on the fight against fraud. |
| --- | --- |

15.(b)

Additional developments are to be found in the Commission Report 2002 on the fight against fraud.

| 17. | The Commission shares the view that Member States interpret differently the notion of primary administrative or judicial findings of facts; however, it has defined, on various occasions, in different documents and interpretative notes what is to be meant by this notion while a definition is given in the context of the black list in Commission Regulation (EC) No 745/96, Article 1(2) (7). |
| --- | --- |

17.

The Commission shares the view that Member States interpret differently the notion of primary administrative or judicial findings of facts; however, it has defined, on various occasions, in different documents and interpretative notes what is to be meant by this notion while a definition is given in the context of the black list in Commission Regulation (EC) No 745/96, Article 1(2) (7).

| 21. | Germany and Spain together account for more than 50 % of the reported irregularities and these two Member States seldom report on time. The Commission has informed Member States by discussing this problem in meetings as Cocolaf and Working Group “Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products” and by publishing the relevant figures in the Commission Report 2002 on the fight against fraud (paragraph 10.2.2). |
| --- | --- |

21.

Germany and Spain together account for more than 50 % of the reported irregularities and these two Member States seldom report on time. The Commission has informed Member States by discussing this problem in meetings as Cocolaf and Working Group “Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products” and by publishing the relevant figures in the Commission Report 2002 on the fight against fraud (paragraph 10.2.2).

| 22. | The Commission has made Member States aware of the fact that the time between the discovery and the reporting of an irregularity is too long. In annual reports and presentations in meetings of Cocolaf, Member States have been informed that the reporting time could have an impact on the determination of the negligence of a Member State (see Commission Report 2002 on the fight against fraud, point 10.5).
  Almost 90 % of irregularities are notified within two years of their discovery. |
| --- | --- |

22.

The Commission has made Member States aware of the fact that the time between the discovery and the reporting of an irregularity is too long. In annual reports and presentations in meetings of Cocolaf, Member States have been informed that the reporting time could have an impact on the determination of the negligence of a Member State (see Commission Report 2002 on the fight against fraud, point 10.5).

Almost 90 % of irregularities are notified within two years of their discovery.

| 24. | The Task Force Recovery (see paragraph V) in the course of its audit also found out that Italy has not yet notified the writing off of certain debts in spite of court orders establishing that there had not been any fraud committed.
  The necessary corrections have been introduced in the ECR database after July 2003. |
| --- | --- |

24.

The Task Force Recovery (see paragraph V) in the course of its audit also found out that Italy has not yet notified the writing off of certain debts in spite of court orders establishing that there had not been any fraud committed.

The necessary corrections have been introduced in the ECR database after July 2003.

| 25. | OLAF has informed Member States in several meetings that some cases still had a pending financial state, i.e. amounts were still to be calculated. Member States were asked to update these cases as soon as (new) information became available (see also point 28). |
| --- | --- |

25.

OLAF has informed Member States in several meetings that some cases still had a pending financial state, i.e. amounts were still to be calculated. Member States were asked to update these cases as soon as (new) information became available (see also point 28).

| 26. | The Commission introduced an electronic reporting system in 2001. At the same time specific fields relating to “Interest” and “Penalties” were introduced. Some Member States started to use this system as from 2002. For 2003, 30 % of the cases provide information concerning penalties and/or interest. |
| --- | --- |

26.

The Commission introduced an electronic reporting system in 2001. At the same time specific fields relating to “Interest” and “Penalties” were introduced. Some Member States started to use this system as from 2002. For 2003, 30 % of the cases provide information concerning penalties and/or interest.

| 27. | The Commission is aware of the problem of inconsistencies of definition and coverage in the information supplied and has already remarked on this problem (see Commission 2002 Report on the fight against fraud, paragraph 11.2). In addition, OLAF also informed Member States in several meetings that the non-reporting of the CN code (product description) would hinder the Commission in producing analyses. |
| --- | --- |

27.

The Commission is aware of the problem of inconsistencies of definition and coverage in the information supplied and has already remarked on this problem (see Commission 2002 Report on the fight against fraud, paragraph 11.2). In addition, OLAF also informed Member States in several meetings that the non-reporting of the CN code (product description) would hinder the Commission in producing analyses.

| 28. | The Commission has made substantial efforts to improve the quality of information supplied by Member States in the initial communication as well as in all updates on financial impact. In the framework of the Task Force Recovery, a first attempt has been made to audit the completeness and reliability of the communications and its updates by the Member States. |
| --- | --- |

28.

The Commission has made substantial efforts to improve the quality of information supplied by Member States in the initial communication as well as in all updates on financial impact. In the framework of the Task Force Recovery, a first attempt has been made to audit the completeness and reliability of the communications and its updates by the Member States.

| 29. | Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR. Reasons for discrepancies can be due to the lack of human resources in order to monitor on a regular basis the constant flow of data provided by Member States. The number of staff has meanwhile been increased. The module has been translated into all languages of EU and a manual has been written. |
| --- | --- |

29.

Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR. Reasons for discrepancies can be due to the lack of human resources in order to monitor on a regular basis the constant flow of data provided by Member States. The number of staff has meanwhile been increased. The module has been translated into all languages of EU and a manual has been written.

| 30. | The Commission asked Member States to verify the figures of draft Commission Report 2002 on the fight against fraud. Feedback of Member States was taken into account before the final version of the Commission Report 2002 on the fight against fraud was released; therefore, the figures in this Report have the agreement of Member States.
  Cases and communications have been updated during the year 2003 on the basis of:






  — | quality checks by OLAF, |
| --- | --- | --- |

30.

The Commission asked Member States to verify the figures of draft Commission Report 2002 on the fight against fraud. Feedback of Member States was taken into account before the final version of the Commission Report 2002 on the fight against fraud was released; therefore, the figures in this Report have the agreement of Member States.

Cases and communications have been updated during the year 2003 on the basis of:

—

quality checks by OLAF,

| — | findings of Member States concerning the data in the ECR database, |
| --- | --- |

—

findings of Member States concerning the data in the ECR database,

| — | updates of old cases by Member States, |
| --- | --- |

—

updates of old cases by Member States,

| — | Commission Decision 2003/481/EC, |
| --- | --- |

—

Commission Decision 2003/481/EC,

| — | audit findings by the Task Force Recovery, |
| --- | --- |

—

audit findings by the Task Force Recovery,

| — | audit findings by the Court of Auditors. |
| --- | --- |

—

audit findings by the Court of Auditors.

Figures based on the data available in the ECR database on 2 May 2004 are in line with the figures as produced for the Commission Report 2002 on the fight against fraud. However, it was already mentioned in this Report that the “figures must be handled with great caution” (p. 41) as “there is no certainty that the total number of communications received represents the total frauds and irregularities detected by Member States” (p. 44).

The effects of the updates during 2003 and Commission Decision 2003/481/EC (EUR 75 million) have been taken into account.

| 31. | The Commission recognises that there are deficiencies in the link between ECR and CMS (Case Management System). A request for a change in the ECR database was made in September 2003. An extra field will be added to the module to create a link between CMS and the ECR database, making it also possible to access the information on the financial recovery situation provided by the Member State. |
| --- | --- |

31.

The Commission recognises that there are deficiencies in the link between ECR and CMS (Case Management System). A request for a change in the ECR database was made in September 2003. An extra field will be added to the module to create a link between CMS and the ECR database, making it also possible to access the information on the financial recovery situation provided by the Member State.

| 32.(b) and (c) | A large number of the cases were already closed. |
| --- | --- |

32.(b) and (c)

A large number of the cases were already closed.

| 36. | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

36.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 37. | In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget. The Commission has defined as early as 1996 the following guideline (8) that the recovery procedure should be launched as soon as possible after the irregularity had been detected and should be completed within four years after the date of the first communication of fraud or irregularity. In the opposite case, the Member State may be required to show that there was no negligence.
  The four-year period is extended to eight years in case of judicial procedures, on the condition that the Commission is fully informed of the recovery procedure. |
| --- | --- |

37.

In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget. The Commission has defined as early as 1996 the following guideline (8) that the recovery procedure should be launched as soon as possible after the irregularity had been detected and should be completed within four years after the date of the first communication of fraud or irregularity. In the opposite case, the Member State may be required to show that there was no negligence.

The four-year period is extended to eight years in case of judicial procedures, on the condition that the Commission is fully informed of the recovery procedure.

| 39. | The Commission has identified a certain number of problems in this context. In its Communication COM(202) 671 final of 3 December 2002, the Commission recommended the initiation of corrective measures, namely:






  — | setting up of the Task Force Recovery to speed up the treatment of the backlog, |
| --- | --- | --- |

39.

The Commission has identified a certain number of problems in this context. In its Communication COM(202) 671 final of 3 December 2002, the Commission recommended the initiation of corrective measures, namely:

—

setting up of the Task Force Recovery to speed up the treatment of the backlog,

| — | modifying Regulation (EC) No 1258/1999 and therefore Regulation (EEC) No 595/91 to prevent new backlogs in the future. |
| --- | --- |

—

modifying Regulation (EC) No 1258/1999 and therefore Regulation (EEC) No 595/91 to prevent new backlogs in the future.

Such provisions on writing off irrecoverable Community entitlements should provide the regulatory basis to carry out this operation prudently thanks to specific, clear-cut criteria and transparent legal procedure in particular based on:

| — | annual global communications by Member States regarding the stage of their national recovery procedures, |
| --- | --- |

—

annual global communications by Member States regarding the stage of their national recovery procedures,

| — | attentive scrutiny of the files examined by the Task Force Recovery, |
| --- | --- |

—

attentive scrutiny of the files examined by the Task Force Recovery,

| — | approved criteria to determine whether the non-recovered amounts should be charged to the Community Budget or to the Member State. |
| --- | --- |

—

approved criteria to determine whether the non-recovered amounts should be charged to the Community Budget or to the Member State.

| 40. | During 2003, the Commission updated the cumulative recovery rate as at the end of 2002 at 20,2 % of the global financial impact of cases detected after payment (effectively recovered by the Member States).
  Through the clearance-of-accounts procedure, a further EUR 144 million (4,8 %) has been charged to the Member States and EUR 153 million (5,1 %) to the EAGGF budget (see paragraph 4). |
| --- | --- |

40.

During 2003, the Commission updated the cumulative recovery rate as at the end of 2002 at 20,2 % of the global financial impact of cases detected after payment (effectively recovered by the Member States).

Through the clearance-of-accounts procedure, a further EUR 144 million (4,8 %) has been charged to the Member States and EUR 153 million (5,1 %) to the EAGGF budget (see paragraph 4).

| 41. | The Commission agrees that the recovery rate is low but this assessment can be explained by the fact that, in matters of shared management, recovery procedures are not uniform nor harmonised in Member States and this is an unexpected effect of the assimilation principle posed by Article 280 of the Treaty which jeopardises the uniformity of implementation of Community legislation because recovery of Community monies follows the national rules.
  However, the Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 in order to improve the weaknesses of the actual situation (see paragraph 39).






  (a) | In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget.
  The case which the Court refers to was notified on 29 May 1991 and updated in 1997. The Commission wishes to point out that this case was not included in the TFR audit selection on account of the wrong amount reported in ECR. |
| --- | --- | --- |

41.

The Commission agrees that the recovery rate is low but this assessment can be explained by the fact that, in matters of shared management, recovery procedures are not uniform nor harmonised in Member States and this is an unexpected effect of the assimilation principle posed by Article 280 of the Treaty which jeopardises the uniformity of implementation of Community legislation because recovery of Community monies follows the national rules.

However, the Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 in order to improve the weaknesses of the actual situation (see paragraph 39).

(a)

In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget.

The case which the Court refers to was notified on 29 May 1991 and updated in 1997. The Commission wishes to point out that this case was not included in the TFR audit selection on account of the wrong amount reported in ECR.

| (b) | The objective of the amendment of Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 is, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member Sates more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework. |
| --- | --- |

(b)

The objective of the amendment of Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 is, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member Sates more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework.

| (c) | According to Article 280(2) of the EC Treaty “Member States shall take the same measures to counter fraud affecting the financial interests of the Community as they take to counter fraud affecting their own financial interests”. There is a constant case law of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules prevailing in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status on CAP debts. |
| --- | --- |

(c)

According to Article 280(2) of the EC Treaty “Member States shall take the same measures to counter fraud affecting the financial interests of the Community as they take to counter fraud affecting their own financial interests”. There is a constant case law of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules prevailing in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status on CAP debts.

| (d) | As regards the outcome of the combined UCLAF/German 1992 investigation, this case will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure. |
| --- | --- |

(d)

As regards the outcome of the combined UCLAF/German 1992 investigation, this case will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure.

| (f) | According to Regulation (EC) No 1258/1999 the Commission is legally obliged to exclude all expenditure from Community financing where that expenditure has not been executed in compliance with Community rules. Accepting transactions or partial payments are conditions to be assessed on a case-by-case approach on the basis of national law and in conjunction with the criteria as laid down in Article 8 of Regulation (EC) No 1258/1999. |
| --- | --- |

(f)

According to Regulation (EC) No 1258/1999 the Commission is legally obliged to exclude all expenditure from Community financing where that expenditure has not been executed in compliance with Community rules. Accepting transactions or partial payments are conditions to be assessed on a case-by-case approach on the basis of national law and in conjunction with the criteria as laid down in Article 8 of Regulation (EC) No 1258/1999.

| 42. | The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member States more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework. |
| --- | --- |

42.

The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member States more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework.

| 43. | During 2003, the Commission has updated the figures on amounts written off as at the end of 2002. The updated figures are:






  — | charged to Member States: EUR 144 million, |
| --- | --- | --- |

43.

During 2003, the Commission has updated the figures on amounts written off as at the end of 2002. The updated figures are:

—

charged to Member States: EUR 144 million,

| — | charged to EAGGF: EUR 153 million. |
| --- | --- |

—

charged to EAGGF: EUR 153 million.

The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt. It points to the efforts made through the reform of the clearance of accounts in 1996 together with the developments discussed in paragraphs 39 and 41 of the replies.

These cases will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure.

| 44. | The Commission has applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. As regards the guiding principles:






  — | if the whole amount cannot be recovered for objective reasons and the Member State has done all it can to recover the amount on time without displaying any negligence, the unrecovered amounts are charged to the Community budget. |
| --- | --- | --- |

44.

The Commission has applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. As regards the guiding principles:

—

if the whole amount cannot be recovered for objective reasons and the Member State has done all it can to recover the amount on time without displaying any negligence, the unrecovered amounts are charged to the Community budget.

| — | in all other cases, where the irregularity is attributed to the Member State or where the recovery procedures have not been conducted with all the diligence required, the amounts in question are charged to defaulting Member States. |
| --- | --- |

—

in all other cases, where the irregularity is attributed to the Member State or where the recovery procedures have not been conducted with all the diligence required, the amounts in question are charged to defaulting Member States.

| — | the recovery procedure must be started as soon as possible after the irregularity has been detected and should be completed within four years of the fraud or irregularity first being reported. If not, the Member State must show there has been no negligence. |
| --- | --- |

—

the recovery procedure must be started as soon as possible after the irregularity has been detected and should be completed within four years of the fraud or irregularity first being reported. If not, the Member State must show there has been no negligence.

| — | the treatment of individual cases must be discussed in detail with all the Member States concerned. |
| --- | --- |

—

the treatment of individual cases must be discussed in detail with all the Member States concerned.

As regards the procedural criteria, the questions to be answered are:

| — | Has the recovery procedure started? Can it be completed within a reasonable period? |
| --- | --- |

—

Has the recovery procedure started? Can it be completed within a reasonable period?

| — | Has the recovery procedure not been completed for reasons of force majeure or for other compelling reasons? |
| --- | --- |

—

Has the recovery procedure not been completed for reasons of force majeure or for other compelling reasons?

| — | Was recovery not initiated because of the negligence of the Member State or its failure to take action? |
| --- | --- |

—

Was recovery not initiated because of the negligence of the Member State or its failure to take action?

Since the creation of the Task Force Recovery, the Commission services have refined the criteria and have drawn up a list of criteria upon which all files are audited in order to have a decision on whether the amounts at stake are charged to the Community budget or to the Member State. This audit concerns all outstanding files up to 31 December 1998.

| 48. | There is no link between the financial corrections based on a system analysis and the individual cases of fraud for which amounts have not yet been recovered. Article 8(2) of Regulation (EC) No 1258/1999 and Article 5(2) of Regulation (EEC) No 595/91 provide clear procedural rules to be followed for the treatment of specific cases of fraud and irregularities. |
| --- | --- |

48.

There is no link between the financial corrections based on a system analysis and the individual cases of fraud for which amounts have not yet been recovered. Article 8(2) of Regulation (EC) No 1258/1999 and Article 5(2) of Regulation (EEC) No 595/91 provide clear procedural rules to be followed for the treatment of specific cases of fraud and irregularities.

| 49. | As the Court mentioned it in an earlier report (9), the Commission undertook in 1999 a review of all the pre-1995 cases still pending in order to take a decision on whether to charge them to the Community or to the Member States. The exercise was limited to six Member States (10), on account of the poor quality of the available data and also taking into consideration the limited human resources available. |
| --- | --- |

49.

As the Court mentioned it in an earlier report (9), the Commission undertook in 1999 a review of all the pre-1995 cases still pending in order to take a decision on whether to charge them to the Community or to the Member States. The exercise was limited to six Member States (10), on account of the poor quality of the available data and also taking into consideration the limited human resources available.

| 50. | Following the Commission decision mentioned by the Court, all cases involved were updated in the ECR database. This now contains the number of the Commission Decision, the authority who should bear the loss and the amounts involved.
  The distribution of the costs of writes off between the Communitiy budget and Member States budget in the June 2003 decision should not be taken as a precedent for future decisions. In respect of Italy, which appeared to be the largest debtor, due to the large number of Italian cases and the poor cooperation of the Member State, it was decided in 1999 to concentrate on the cases of other Member States and to postpone the scrutiny of Italian files. |
| --- | --- |

50.

Following the Commission decision mentioned by the Court, all cases involved were updated in the ECR database. This now contains the number of the Commission Decision, the authority who should bear the loss and the amounts involved.

The distribution of the costs of writes off between the Communitiy budget and Member States budget in the June 2003 decision should not be taken as a precedent for future decisions. In respect of Italy, which appeared to be the largest debtor, due to the large number of Italian cases and the poor cooperation of the Member State, it was decided in 1999 to concentrate on the cases of other Member States and to postpone the scrutiny of Italian files.

| 51. | The Commission set up a Task Force Recovery in 2003 in order to clear all the pending irregularity cases prior to 1999. In the framework of the audits carried out by the Task Force Recovery throughout 2003, the remaining pre-1995 files above a given threshold (EUR 500 000) were examined for nine Member States (11). In total, 443 cases were examined in the course of this audit, among which them 343 cases for Italy. The related clearance-of-accounts procedure for the bulk of examined files is ongoing. |
| --- | --- |

51.

The Commission set up a Task Force Recovery in 2003 in order to clear all the pending irregularity cases prior to 1999. In the framework of the audits carried out by the Task Force Recovery throughout 2003, the remaining pre-1995 files above a given threshold (EUR 500 000) were examined for nine Member States (11). In total, 443 cases were examined in the course of this audit, among which them 343 cases for Italy. The related clearance-of-accounts procedure for the bulk of examined files is ongoing.

| 52.(a) and (b) | The Commission has taken the necessary steps to remedy this situation. Since July 2003 the number of the Commission Decision and the amounts involved are stored in the digital file and there is a reference to the Commission Decision in the paper file. A change request has been formulated to create an extra field in the ECR database in which the Commission Decision number can be saved. Since March 2004, the ECR database contains a specific field in which the Commission decisions are listed.
  The 1993 clearance-of-accounts decision was proposed in 1997, and UCLAF was responsible for the corrections proposed for inadequate follow up of irregularities. Due to the old clearance-of-accounts procedure, cases were not properly documented. However, these procedures are clear now. |
| --- | --- |

52.(a) and (b)

The Commission has taken the necessary steps to remedy this situation. Since July 2003 the number of the Commission Decision and the amounts involved are stored in the digital file and there is a reference to the Commission Decision in the paper file. A change request has been formulated to create an extra field in the ECR database in which the Commission Decision number can be saved. Since March 2004, the ECR database contains a specific field in which the Commission decisions are listed.

The 1993 clearance-of-accounts decision was proposed in 1997, and UCLAF was responsible for the corrections proposed for inadequate follow up of irregularities. Due to the old clearance-of-accounts procedure, cases were not properly documented. However, these procedures are clear now.

| (c) | The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already “anticipate” these recommendations and take them for granted. |
| --- | --- |

(c)

The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already “anticipate” these recommendations and take them for granted.

| 53. | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

53.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 55. | The competent Commission service (OLAF's intelligence units) had to improve the quality of the data before it could be used for analyses and intelligence-driven investigations. In the year 2003 the first basic analyses on the basis of the data of ECR database have been presented to Member States in the framework of the Working Group “Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products”.
  The developments discussed in paragraphs 39 and 41 of the replies should facilitate and speed up the recovery process. |
| --- | --- |

55.

The competent Commission service (OLAF's intelligence units) had to improve the quality of the data before it could be used for analyses and intelligence-driven investigations. In the year 2003 the first basic analyses on the basis of the data of ECR database have been presented to Member States in the framework of the Working Group “Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products”.

The developments discussed in paragraphs 39 and 41 of the replies should facilitate and speed up the recovery process.

| 57. | The Commission endorses the Court's statement on the weaknesses of the ECR system and has performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. The Commission has started a discussion with the Member States on the simplification of the reporting system. |
| --- | --- |

57.

The Commission endorses the Court's statement on the weaknesses of the ECR system and has performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. The Commission has started a discussion with the Member States on the simplification of the reporting system.

| 58. | The Commission has asked Member States to update these cases the during Article 280 Working Group meeting of 12 March 2003 and Working Group “Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products” of 11 March 2003 (see paragraph 25). |
| --- | --- |

58.

The Commission has asked Member States to update these cases the during Article 280 Working Group meeting of 12 March 2003 and Working Group “Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products” of 11 March 2003 (see paragraph 25).

| 59. | The Commission uses the data for operational and recovery follow-up purposes as well as strategic intelligence purposes. This is however done by analysts of OLAF itself, therefore no direct link between the ECR module and (other) users can be found.
  Most of the time, data is prepared by OLAF staff on request of other users inside the Community services or outside in Member States such as Austria and Germany, which are using the data to prepare Regulation (EEC) No 4045/89 controls. |
| --- | --- |

59.

The Commission uses the data for operational and recovery follow-up purposes as well as strategic intelligence purposes. This is however done by analysts of OLAF itself, therefore no direct link between the ECR module and (other) users can be found.

Most of the time, data is prepared by OLAF staff on request of other users inside the Community services or outside in Member States such as Austria and Germany, which are using the data to prepare Regulation (EEC) No 4045/89 controls.

| 60. | The Commission services have presented figures and analyses of the ECR modules in several meetings with the Member States. |
| --- | --- |

60.

The Commission services have presented figures and analyses of the ECR modules in several meetings with the Member States.

| 62. | The competent authorities of Member States are faced with some delicate legal interpretation of questions and this notwithstanding the guidance provided by the Commission for a uniform interpretation of the black list tool. Among the difficulties put forward by Member States are:






  — | the concept of “serious negligence” is a legal concept unknown in certain Member States in civil law, having in some Member States more affinity with the criminal process, |
| --- | --- | --- |

62.

The competent authorities of Member States are faced with some delicate legal interpretation of questions and this notwithstanding the guidance provided by the Commission for a uniform interpretation of the black list tool. Among the difficulties put forward by Member States are:

—

the concept of “serious negligence” is a legal concept unknown in certain Member States in civil law, having in some Member States more affinity with the criminal process,

| — | the absence of an explicit clause which regulates liability in the case of a consortium or associated operators, |
| --- | --- |

—

the absence of an explicit clause which regulates liability in the case of a consortium or associated operators,

| — | the risk of having to pay for damages for a blacklisting that was ultimately overturned, which could have serious financial consequences for the Member State involved. |
| --- | --- |

—

the risk of having to pay for damages for a blacklisting that was ultimately overturned, which could have serious financial consequences for the Member State involved.

| 66. and 67. | Certifying Bodies have been provided with detailed instructions in the framework of an ad hoc expert meeting in 2002 focused on the checks to be made with Table 105. Table 105 aims at:






  — | overseeing and control of amounts of liabilities held by Member States, |
| --- | --- | --- |

66. and 67.

Certifying Bodies have been provided with detailed instructions in the framework of an ad hoc expert meeting in 2002 focused on the checks to be made with Table 105. Table 105 aims at:

—

overseeing and control of amounts of liabilities held by Member States,

| — | reflection on the level of liabilities, |
| --- | --- |

—

reflection on the level of liabilities,

| — | a tentative reconciliation of the data of Table 105 and the Paying Agencies' debtors' ledgers, and Table 104 with the ECR data base managed by OLAF. |
| --- | --- |

—

a tentative reconciliation of the data of Table 105 and the Paying Agencies' debtors' ledgers, and Table 104 with the ECR data base managed by OLAF.

The Commission services are giving increased attention to this question through a scrutiny of the annual reports of the Certification Bodies.

| 67. | The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already “anticipate” these recommendations and take them for granted. During the clearance-of-accounts procedure, the Commission has very substantial powers; firstly, it is responsible for auditing and evaluating the Member State’s management of EAGGF Guarantee expenditure, and secondly, it is the institution which unilaterally decides which amounts to refuse for financing. |
| --- | --- |

67.

The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already “anticipate” these recommendations and take them for granted. During the clearance-of-accounts procedure, the Commission has very substantial powers; firstly, it is responsible for auditing and evaluating the Member State’s management of EAGGF Guarantee expenditure, and secondly, it is the institution which unilaterally decides which amounts to refuse for financing.

| 68. | There is a difference between the amounts contained in Table 105 (receivable which is certain and not subject to any condition, receivable of fixed amount expressed precisely in cash terms, receivable due and not subject to any payment time) for the EAGGF financial exercise and the amounts embodied in the ECR database (amount of quarterly reported irregularities for one particular term, which can be at that stage mere estimates subject to subsequent refinements).
  The Commission has asked Members States to undertake a tentative reconciliation of the ECR database with the data of Table 105, bearing in mind that both sets of data will never coincide. Until now, the first priority was to improve the quality of the data. The data in the ECR database has now reached a level of reliability where it will be possible to compare the data. |
| --- | --- |

68.

There is a difference between the amounts contained in Table 105 (receivable which is certain and not subject to any condition, receivable of fixed amount expressed precisely in cash terms, receivable due and not subject to any payment time) for the EAGGF financial exercise and the amounts embodied in the ECR database (amount of quarterly reported irregularities for one particular term, which can be at that stage mere estimates subject to subsequent refinements).

The Commission has asked Members States to undertake a tentative reconciliation of the ECR database with the data of Table 105, bearing in mind that both sets of data will never coincide. Until now, the first priority was to improve the quality of the data. The data in the ECR database has now reached a level of reliability where it will be possible to compare the data.

CONCLUSIONS

| 70. | The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt. In 2000, on the initiative of the Commission and based on the same observations as the Court, proposals were discussed with Member States to remedy the situation of the “pending” cases. In 2003, following the creation of the Task Force Recovery after the Communication of the Commission of 3 December 2002, files representing more than EUR 500 000 notified before 1 January 1999 have been under scrutiny. The remaining cases will be dealt with in the near future.
  See also answer to paragraphs II and 4 as regards the updated figures. |
| --- | --- |

70.

The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt. In 2000, on the initiative of the Commission and based on the same observations as the Court, proposals were discussed with Member States to remedy the situation of the “pending” cases. In 2003, following the creation of the Task Force Recovery after the Communication of the Commission of 3 December 2002, files representing more than EUR 500 000 notified before 1 January 1999 have been under scrutiny. The remaining cases will be dealt with in the near future.

See also answer to paragraphs II and 4 as regards the updated figures.

| 71.(a) | The requirements of the Commission services are very well known to Member States authorities; but due to national communication and cooperation problems these requirements are not reflected in the communication and updating of irregularities. |
| --- | --- |

71.(a)

The requirements of the Commission services are very well known to Member States authorities; but due to national communication and cooperation problems these requirements are not reflected in the communication and updating of irregularities.

| (b) | See answer to points 25. to 27. To encourage the communication of increasingly precise and up-to-date information, the Commission is redoubling its efforts regarding the gathering and analysis of data sent in by the Member States. |
| --- | --- |

(b)

See answer to points 25. to 27. To encourage the communication of increasingly precise and up-to-date information, the Commission is redoubling its efforts regarding the gathering and analysis of data sent in by the Member States.

| (c) | The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt, but believes that things are gradually improving. |
| --- | --- |

(c)

The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt, but believes that things are gradually improving.

| (d) | The creation of the Task Force Recovery in 2003 should enable the Commission to clear up the backlog. The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 to prevent having a similar situation in the future. |
| --- | --- |

(d)

The creation of the Task Force Recovery in 2003 should enable the Commission to clear up the backlog. The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 to prevent having a similar situation in the future.

| (e) | The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. Since the creation of the Task Force Recovery, the Commission services have refined a list of criteria upon which all files are audited in order to have a decision on whether the amounts at stake are charged to the Community budget or to the Member State. This audit concerns all outstanding files up to 31 December 1998. |
| --- | --- |

(e)

The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. Since the creation of the Task Force Recovery, the Commission services have refined a list of criteria upon which all files are audited in order to have a decision on whether the amounts at stake are charged to the Community budget or to the Member State. This audit concerns all outstanding files up to 31 December 1998.

| (f) | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

(f)

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 72. | Detailed instructions on the audit of the debtors' ledgers have been provided to the Certifying Bodies. The Commission will increase its efforts in order to reach a better understanding of the problem. |
| --- | --- |

72.

Detailed instructions on the audit of the debtors' ledgers have been provided to the Certifying Bodies. The Commission will increase its efforts in order to reach a better understanding of the problem.

| 73. | The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group “Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products” and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing a comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action. |
| --- | --- |

73.

The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group “Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products” and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing a comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action.

RECOMMENDATIONS

| 74. | The Commission takes note of the recommendations of the Court and considers that some of these recommendations of the Court address primarily Member States. Moreover the Commission estimates that, in undertaking its tasks, it should primarily focus on the appraisal of the efficiency and adequacy of adopted and executed measures. Some of the changes welcomed by the Court are already in place.






  — | The quality of the available data related to CAP irregular payments should be improved. |
| --- | --- | --- |

74.

The Commission takes note of the recommendations of the Court and considers that some of these recommendations of the Court address primarily Member States. Moreover the Commission estimates that, in undertaking its tasks, it should primarily focus on the appraisal of the efficiency and adequacy of adopted and executed measures. Some of the changes welcomed by the Court are already in place.

—

The quality of the available data related to CAP irregular payments should be improved.

| — | The recovery of irregulary paid amounts should be speeded up by the introduction by Member States of efficient measures. The Commission has undertaken to bring forward proposals to this effect (see paragraphs 39 and 41). |
| --- | --- |

—

The recovery of irregulary paid amounts should be speeded up by the introduction by Member States of efficient measures. The Commission has undertaken to bring forward proposals to this effect (see paragraphs 39 and 41).

| — | The Commission has undertaken to put in place criteria in order to decide on the financial consequences of irregularities as to whether to charge the Community budget or the Member State. |
| --- | --- |

—

The Commission has undertaken to put in place criteria in order to decide on the financial consequences of irregularities as to whether to charge the Community budget or the Member State.

| — | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

—

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| — | The Commission takes into consideration the antifraud aspect in every piece of its CAP legislation through the so-called fraud-proofing examination of the draft regulations. |
| --- | --- |

—

The Commission takes into consideration the antifraud aspect in every piece of its CAP legislation through the so-called fraud-proofing examination of the draft regulations.

| 75. | — | The question of the act generating the obligation to communicate (preliminary administrative or judicial report) is defined in Article 1(2) of Regulation (EC) No 745/96. and has been widely discussed with Member States (see reply to paragraph 17). |
| --- | --- | --- |

75.

—

The question of the act generating the obligation to communicate (preliminary administrative or judicial report) is defined in Article 1(2) of Regulation (EC) No 745/96. and has been widely discussed with Member States (see reply to paragraph 17).

| — | The Commission is currently examining the question of increasing the threshold to EUR 10 000. |
| --- | --- |

—

The Commission is currently examining the question of increasing the threshold to EUR 10 000.

| — | The Commission has already performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. A paper concerning the type of irregularity and the qualification by Member States has been produced and will be used in a discussion between the Commission and Member States to simplify the number of codes. The same procedure will be followed for other codes. |
| --- | --- |

—

The Commission has already performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. A paper concerning the type of irregularity and the qualification by Member States has been produced and will be used in a discussion between the Commission and Member States to simplify the number of codes. The same procedure will be followed for other codes.

| — | Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR database. |
| --- | --- |

—

Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR database.

| — | The Commission has invited Member States to proceed to a tentative reconciliation of OLAF ECR/595 data and the debtors' ledgers data. |
| --- | --- |

—

The Commission has invited Member States to proceed to a tentative reconciliation of OLAF ECR/595 data and the debtors' ledgers data.

| 76. | — | The Commission has undertaken to bring forward a proposal of modification to Regulation (EC) No 1258/1999 which aims at enhancing the efficiency of the recovery process. |
| --- | --- | --- |

76.

—

The Commission has undertaken to bring forward a proposal of modification to Regulation (EC) No 1258/1999 which aims at enhancing the efficiency of the recovery process.

| — | The offset of irregular payments against other EAGGF payments is legal and common in many Member States. The Commission will seek to promote this practice in all paying agencies. |
| --- | --- |

—

The offset of irregular payments against other EAGGF payments is legal and common in many Member States. The Commission will seek to promote this practice in all paying agencies.

| — | The Commission would like to recall the principle of assimilation enshrined in Article 280 of the Treaty. In this context, it wishes to add that there is a constant caselaw of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules applicable in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status to CAP debts. |
| --- | --- |

—

The Commission would like to recall the principle of assimilation enshrined in Article 280 of the Treaty. In this context, it wishes to add that there is a constant caselaw of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules applicable in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status to CAP debts.

| 77. | The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. The Commission has foreseen to take action in this field. |
| --- | --- |

77.

The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. The Commission has foreseen to take action in this field.

| 78. | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

78.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 79. | The Commission has started this process. The Commission Report 2002 on the fight against fraud can be considered as the first report in which first steps were made on lessons learned. |
| --- | --- |

79.

The Commission has started this process. The Commission Report 2002 on the fight against fraud can be considered as the first report in which first steps were made on lessons learned.

| 80. | The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group “Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products” and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action (see also answer in paragraph IX). |
| --- | --- |

80.

The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group “Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products” and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action (see also answer in paragraph IX).

---

(1)  Vt eriti nõukogu 4. märtsi 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 595/91 artikli 3 lõiget 1 (EÜT L 67, 7.3.1997), komisjoni 11. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1681/94 ja 26. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1831/94 (EÜT L 191, 27.7.1994) kulude kohta ning nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõiget 5 traditsionaalsete tavapäraste kohta.

(2)  V.a nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom (EÜT L 130, 31.5.2000), kus need andmed on vabatahtlikud.

(3)  Vt määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (EÜT L 312, 23.12.1995) artiklit 8 ja määruse (EÜ) nr 1258/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999) artiklit 8.

(4)  Nagu Euroopa Kohus on kinnitatud Zwartveld ja Yugoslav maize juhtumite puhul. Juhtum C-2/88 [1990] ECR I-3365, 13.7.1990; juhtum C-68/88 komisjon v Kreeka [1989] ECR 2965.

(5)  KOM (2000) 358 lõplik, 28. juuni 2000 ning 2001–2003 tegevuskava (KOM(2001) 254 lõplik, 15. mai 2001).

(6)  Sealhulgas raamatupidamis- ja sissenõudmisaspektid.

(7)  “The preliminary administrative or judicial report shall mean the first written assessment, even if only internal, by a competent administrative or judicial authority, concluding on the basis of concrete facts that an irregularity has been committed, deliberately or through gross negligence, without prejudice to the possibility of this conclusion being revised or withdrawn subsequently on the basis of developments in the administrative or judicial procedure.” The same definition has been provided in different working documents among which the document “Obligations to notify irregularities: practical arrangements” discussed with Member States in the XIXth meeting of Cocolaf on 11 April 2002.

(8)  Document VI/5330/97.

(9)  Special Report No 22/2000 on evaluation of the reformed clearance-of-accounts procedure (OJ C 69, 2.3.2001).

(10)  Belgium, Greece, Spain, Ireland, the Netherlands, Portugal.

(11)  Belgium, Germany, Greece, France, Italy, Netherlands, Spain, Portugal, United Kingdom.

---