# Den Europæiske Unions C 293/30.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 293 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 47. årgang30. november 2004 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 293

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

47. årgang30. november 2004

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Revisionsretten — Årsberetningen for regnskabsåret 2003 |
| 2004/C 293/2 | Beretning om aktiviteterne finansieret over budgettet, med institutionernes svar | 1 |
| 2004/C 293/3 | Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds (EUF) aktiviteter, med institutionernes svar | 315 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Revisionsretten — Årsberetningen for regnskabsåret 2003

2004/C 293/2

Beretning om aktiviteterne finansieret over budgettet, med institutionernes svar

1

2004/C 293/3

Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds (EUF) aktiviteter, med institutionernes svar

315

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Revisionsretten — Årsberetningen for regnskabsåret 2003

| 30.11.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/1

---

REVISIONSRETTEN

I medfør af traktaterne (EF-traktatens artikel 248, stk. 4, og Euratom-traktatens artikel 160 C, stk. 4) og artikel 143 og 181, stk. 2, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget samt artikel 116 og 135, stk. 2, i finansforordningen af 27. marts 2003 for De Europæiske Udviklingsfonde vedtog Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber på mødet den 6. og 7. oktober 2004

ÅRSBERETNINGEN

for regnskabsåret 2003

(2004/C 293/01)

Beretningen, med institutionernes svar til Rettens bemærkninger, er fremsendt til dechargemyndigheden og de øvrige institutioner.

Juan Manuel FABRA VALLÉS

(Formand)

Giorgio CLEMENTE

Hubert WEBER

Aunus SALMI

François COLLING

Maarten B. ENGWIRDA

Jean-François BERNICOT

Robert REYNDERS

Máire GEOGHEGAN-QUINN

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Lars TOBISSON

Hedda von WEDEL

David BOSTOCK

Morten Louis LEVYSOHN

Ioannis SARMAS

Július MOLNÁR

Vojko Anton ANTONČIČ

Gejza HALÁSZ

Jacek UCZKIEWICZ

Josef BONNICI

Irena PETRUŠKEVIČIENĖ

Igors LUDBORŽS

Jan KINŠT

Kersti KALJULAID

---

INDHOLD

Generel indledning

BERETNING OM AKTIVITETERNE FINANSIERET OVER BUDGETTET

| Kapitel 1 | — Revisionserklæring med underbyggende oplysninger |
| --- | --- |

Kapitel 1

| Kapitel 2 | — Budgetforvaltningen |
| --- | --- |

Kapitel 2

| Kapitel 3 | — Egne indtægter |
| --- | --- |

Kapitel 3

| Kapitel 4 | — Den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

Kapitel 4

| Kapitel 5 | — Strukturforanstaltninger |
| --- | --- |

Kapitel 5

| Kapitel 6 | — Interne politikker inklusive forskning |
| --- | --- |

Kapitel 6

| Kapitel 7 | — Foranstaltninger udadtil |
| --- | --- |

Kapitel 7

| Kapitel 8 | — Førtiltrædelsesstøtte |
| --- | --- |

Kapitel 8

| Kapitel 9 | — Administrationsudgifter |
| --- | --- |

Kapitel 9

| Kapitel 10 | — Finansielle instrumenter og bankaktiviteter |
| --- | --- |

Kapitel 10

BERETNING OM 6., 7., 8. OG 9. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS (EUF) AKTIVITETER

BILAG

| Bilag I | — Finansielle oplysninger |
| --- | --- |

Bilag I

| Bilag II | — Beretninger og udtalelser vedtaget af Retten inden for de seneste fem år |
| --- | --- |

Bilag II

GENEREL INDLEDNING

| 0.1. | Rettens 27. årsberetning, som dækker regnskabsåret 2003, har den struktur, som blev vedtaget med henblik på beretningen for 2002: Revisionserklæringen er i kapitel 1 (1 2 3 4), bemærkningerne om budgetforvaltningen gives i kapitel 2, kapitel 3-9 omhandler egne indtægter og aktiviteter finansieret over forskellige dele af budgettet, og kapitel 10 dækker finansielle instrumenter og bankaktiviteter. Rettens bemærkninger om De Europæiske Udviklingsfonde inklusive en revisionserklæring er i et særskilt afsnit i beretningen. Kommissionens (eller — hvor det er relevant — de øvrige EU-institutioners) svar er medtaget i højre spalte på hver side ud for de punkter, svarene vedrører. |
| --- | --- |

0.1.

Rettens 27. årsberetning, som dækker regnskabsåret 2003, har den struktur, som blev vedtaget med henblik på beretningen for 2002: Revisionserklæringen er i kapitel 1 (1 2 3 4), bemærkningerne om budgetforvaltningen gives i kapitel 2, kapitel 3-9 omhandler egne indtægter og aktiviteter finansieret over forskellige dele af budgettet, og kapitel 10 dækker finansielle instrumenter og bankaktiviteter. Rettens bemærkninger om De Europæiske Udviklingsfonde inklusive en revisionserklæring er i et særskilt afsnit i beretningen. Kommissionens (eller — hvor det er relevant — de øvrige EU-institutioners) svar er medtaget i højre spalte på hver side ud for de punkter, svarene vedrører.

| 0.2. | Som i de tidligere år er det væsentligste element i kapitlerne om indtægterne og de større udgiftsområder — der er et kapitel om hvert udgiftsområde i de finansielle overslag (1 2 3 4) — detaljerede analyser og resultater af det revisionsarbejde, der er udført med henblik på revisionserklæringen. Disse »specifikke vurderinger« (1 2 3 4) er grundlag for revisionserklæringen i kapitel 1. Kapitlerne omfatter resultaterne af de opfølgningsrevisioner, der er foretaget for at vurdere, hvor langt man er nået på de områder, hvor der på grundlag af tidligere revisioner var blevet anbefalet forbedringer. Kapitlerne omfatter desuden resuméer af ti særberetninger, Retten har offentliggjort siden sidste års årsberetning. Bilagene til kapitel 3-9 indeholder de data, der er brugt ved kontrollen og vurderingen af den økonomiske forvaltning af EU-budgettet. |
| --- | --- |

0.2.

Som i de tidligere år er det væsentligste element i kapitlerne om indtægterne og de større udgiftsområder — der er et kapitel om hvert udgiftsområde i de finansielle overslag (1 2 3 4) — detaljerede analyser og resultater af det revisionsarbejde, der er udført med henblik på revisionserklæringen. Disse »specifikke vurderinger« (1 2 3 4) er grundlag for revisionserklæringen i kapitel 1. Kapitlerne omfatter resultaterne af de opfølgningsrevisioner, der er foretaget for at vurdere, hvor langt man er nået på de områder, hvor der på grundlag af tidligere revisioner var blevet anbefalet forbedringer. Kapitlerne omfatter desuden resuméer af ti særberetninger, Retten har offentliggjort siden sidste års årsberetning. Bilagene til kapitel 3-9 indeholder de data, der er brugt ved kontrollen og vurderingen af den økonomiske forvaltning af EU-budgettet.

| 0.3. | På tidspunktet for denne beretnings offentliggørelse står Den Europæiske Union midt i store forandringer: udvidelsen af Unionen til at omfatte 25 medlemsstater, forhandlingen om en EU-forfatningstraktat, et nyt og udvidet Europa-Parlament og en udskiftning af Kommissionen midt under den igangværende administrative reform, som skal forbedre gennemførelsen af EU's politikker og effektivisere finansforvaltningen. Desuden er der forhandlinger undervejs om finansieringen af Unionen i fremtiden og om udgifterne i de finansielle overslag for perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

0.3.

På tidspunktet for denne beretnings offentliggørelse står Den Europæiske Union midt i store forandringer: udvidelsen af Unionen til at omfatte 25 medlemsstater, forhandlingen om en EU-forfatningstraktat, et nyt og udvidet Europa-Parlament og en udskiftning af Kommissionen midt under den igangværende administrative reform, som skal forbedre gennemførelsen af EU's politikker og effektivisere finansforvaltningen. Desuden er der forhandlinger undervejs om finansieringen af Unionen i fremtiden og om udgifterne i de finansielle overslag for perioden 2007-2013.

| 0.4. | Selv om de europæiske institutioner har gjort fremskridt, er der stadig behov for forbedringer, så det kan sikres, at EU-budgettet gennemføres på en måde, der opfylder unionsborgernes berettigede forventninger. Heller ikke i år har Retten rimelig sikkerhed for, at de systemer, der anvendes til overvågning og kontrol af væsentlige budgetområder, fungerer effektivt, så man kan styre risiciene vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Hovedparten af udgifterne forvaltes ved delt forvaltning eller decentralt, hvorfor der må stilles krav om tilstrækkelig kontrol med EU's midler, enten gennem god praksis eller ad lovgivningens vej. Rettens revisionsarbejde har ved flere lejligheder vist, at der er mange uregelmæssigheder i sådanne udgifter. |
| --- | --- |

0.4.

Selv om de europæiske institutioner har gjort fremskridt, er der stadig behov for forbedringer, så det kan sikres, at EU-budgettet gennemføres på en måde, der opfylder unionsborgernes berettigede forventninger. Heller ikke i år har Retten rimelig sikkerhed for, at de systemer, der anvendes til overvågning og kontrol af væsentlige budgetområder, fungerer effektivt, så man kan styre risiciene vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Hovedparten af udgifterne forvaltes ved delt forvaltning eller decentralt, hvorfor der må stilles krav om tilstrækkelig kontrol med EU's midler, enten gennem god praksis eller ad lovgivningens vej. Rettens revisionsarbejde har ved flere lejligheder vist, at der er mange uregelmæssigheder i sådanne udgifter.

| 0.5. | I udtalelse nr. 2/2004 (1 2 3 4) understreger Retten behovet for produktiv og effektiv kontrol med EU-budgettet på alle niveauer i administrationen. Den mener, at kontrolsystemernes design stadig kan forbedres ved, at der opstilles klare og konsekvente mål og ansvarsområder, sikres effektiv samordning og tilvejebringes oplysninger om omkostninger og udbytte samt sørges for, at bestemmelserne følges konsekvent. Retten foreslår, at der udvikles en struktur for intern kontrol i Fællesskabet for at gøre det nemmere at kontrollere EU-budgettet effektivt. Strukturen bør omfatte fælles principper og standarder, som skal anvendes som grundlag for nye eller videreudvikling af allerede eksisterende kontrolsystemer. Kommissionen bør være ansvarlig for at forbedre de interne kontrolsystemer i samarbejde med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

0.5.

I udtalelse nr. 2/2004 (1 2 3 4) understreger Retten behovet for produktiv og effektiv kontrol med EU-budgettet på alle niveauer i administrationen. Den mener, at kontrolsystemernes design stadig kan forbedres ved, at der opstilles klare og konsekvente mål og ansvarsområder, sikres effektiv samordning og tilvejebringes oplysninger om omkostninger og udbytte samt sørges for, at bestemmelserne følges konsekvent. Retten foreslår, at der udvikles en struktur for intern kontrol i Fællesskabet for at gøre det nemmere at kontrollere EU-budgettet effektivt. Strukturen bør omfatte fælles principper og standarder, som skal anvendes som grundlag for nye eller videreudvikling af allerede eksisterende kontrolsystemer. Kommissionen bør være ansvarlig for at forbedre de interne kontrolsystemer i samarbejde med medlemsstaterne.

| 0.6. | En særlig udfordring, Unionen står over for, og som gennemgås i kapitel 2 i denne årsberetning, er de stadig flere uafviklede forpligtelser — udgifter, der har givet anledning til retlige forpligtelser, men som endnu ikke er afholdt. Pr. udgangen af 2003 androg disse forpligtelser fem års betalinger med den nuværende udbetalingshastighed, hvad der er en væsentlig forværring i forhold til stillingen på samme tidspunkt i den periode, der var omfattet af de foregående finansielle overslag. Stillingen skyldes et alt for ambitiøst budget og medlemsstaternes og modtagerlandenes manglende evne til at absorbere EU-midlerne, til dels fordi det tager lang tid at få indført de nødvendige forvaltnings- og kontrolordninger, og til dels fordi der er for få projekter, der er berettigede til fællesskabsfinansiering. |
| --- | --- |

0.6.

En særlig udfordring, Unionen står over for, og som gennemgås i kapitel 2 i denne årsberetning, er de stadig flere uafviklede forpligtelser — udgifter, der har givet anledning til retlige forpligtelser, men som endnu ikke er afholdt. Pr. udgangen af 2003 androg disse forpligtelser fem års betalinger med den nuværende udbetalingshastighed, hvad der er en væsentlig forværring i forhold til stillingen på samme tidspunkt i den periode, der var omfattet af de foregående finansielle overslag. Stillingen skyldes et alt for ambitiøst budget og medlemsstaternes og modtagerlandenes manglende evne til at absorbere EU-midlerne, til dels fordi det tager lang tid at få indført de nødvendige forvaltnings- og kontrolordninger, og til dels fordi der er for få projekter, der er berettigede til fællesskabsfinansiering.

| 0.7. | Når man budgetterer inden for rammerne af de finansielle overslag for perioden 2007-2013, bør der stilles realistiske forventninger om, hvor mange midler man vil være i stand til at udnytte og hvornår. Det vil tage en betragtelig del af den nye periode at få afviklet de forpligtelser, der er indgået i den igangværende periode 2000-2006. Medmindre der træffes specifikke foranstaltninger, vil underudnyttelsen i den nye periode forværre problemet og skabe endnu større afstand mellem budgettet og bevillingsudnyttelsen (og dermed gennemførelsen af politikkerne) i fremtiden. |
| --- | --- |

0.7.

Når man budgetterer inden for rammerne af de finansielle overslag for perioden 2007-2013, bør der stilles realistiske forventninger om, hvor mange midler man vil være i stand til at udnytte og hvornår. Det vil tage en betragtelig del af den nye periode at få afviklet de forpligtelser, der er indgået i den igangværende periode 2000-2006. Medmindre der træffes specifikke foranstaltninger, vil underudnyttelsen i den nye periode forværre problemet og skabe endnu større afstand mellem budgettet og bevillingsudnyttelsen (og dermed gennemførelsen af politikkerne) i fremtiden.

| 0.8. | I de kommende år vil Retten fortsat udvikle sin rolle som Den Europæiske Unions uafhængige revisionsorgan. Udvidelsen til 25 medlemmer har fået Retten til at effektivisere sine beslutningsprocesser med det formål at stramme op på udgivelsen af beretninger og udtalelser. Retten søger konstant at forbedre sine revisionsmetoder og -redskaber, samt at videreuddanne sit personale, så den bedre kan udføre sin opgave og bidrage aktivt til at forbedre finansforvaltningen på alle niveauer i Unionen. |
| --- | --- |

0.8.

I de kommende år vil Retten fortsat udvikle sin rolle som Den Europæiske Unions uafhængige revisionsorgan. Udvidelsen til 25 medlemmer har fået Retten til at effektivisere sine beslutningsprocesser med det formål at stramme op på udgivelsen af beretninger og udtalelser. Retten søger konstant at forbedre sine revisionsmetoder og -redskaber, samt at videreuddanne sit personale, så den bedre kan udføre sin opgave og bidrage aktivt til at forbedre finansforvaltningen på alle niveauer i Unionen.

---

(1)  I overensstemmelse med artikel 129, stk. 4, i finansforordningen (EFT L 248 af 16.9.2002) offentliggøres revisionserklæringen også sammen med Det Europæiske Fællesskabs konsoliderede årsregnskab i et særligt nummer af Den Europæiske Unions Tidende.

(2)  De finansielle overslag er fastlagt ved en aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og sætter lofter over udgifterne inden for hver enkelt af de syv udgiftskategorier (udgiftsområder), for så vidt angår forpligtelsesbevillingerne, og for de samlede udgifter, for så vidt angår betalingsbevillingerne. Beretningen indeholder ikke et særskilt kapitel om udgiftsområdet reserver, da midlerne herunder kun anvendes via overførsel til de andre udgiftsområder.

(3)  EF-traktatens artikel 248, stk. 1, som ændret ved Nice-traktaten.

(4)  Udtalelse nr. 2/2004 fra Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet) (EUT C 107 af 30.4.2004).

BERETNING OM AKTIVITETERNE I FORBINDELSE MED DET ALMINDELIGE BUDGET

KAPITEL 1

Revisionserklæring med underbyggende oplysninger

INDHOLD

Revisionsrettens erklæring (DAS)

Regnskabernes rigtighed

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Indledning

Regnskabernes rigtighed

Bemærkninger om den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen

Bemærkninger om det konsoliderede regnskab: balancen

Likviditetsstyring

Handlingsplan for modernisering af regnskabssystemet

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Egne indtægter

Den fælles landbrugspolitik

Strukturforanstaltninger

Interne politikker

Foranstaltninger udadtil

Førtiltrædelsesstøtte

Administrationsudgifter

Udviklingen i Kommissionens interne kontrolsystem

Kommissionens stillingtagen

Gennemførelsen af den administrative reform

REVISIONSRETTENS ERKLÆRING (DAS)

| I. | I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Retten revideret De Europæiske Fællesskabers konsoliderede årsregnskab (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) for det regnskabsår, som afsluttedes den 31. december 2003. Retten har udført revisionen i overensstemmelse med sine politikker og revisionsstandarder. Disse bygger på de internationale standarder og er tilpasset til de forhold, der gør sig gældende i Fællesskabet. Revisionen har givet Retten et rimeligt grundlag for at kunne afgive sin erklæring. For så vidt angår de egne indtægter er omfanget af Rettens revision begrænset (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

I.

I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Retten revideret De Europæiske Fællesskabers konsoliderede årsregnskab (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) for det regnskabsår, som afsluttedes den 31. december 2003. Retten har udført revisionen i overensstemmelse med sine politikker og revisionsstandarder. Disse bygger på de internationale standarder og er tilpasset til de forhold, der gør sig gældende i Fællesskabet. Revisionen har givet Retten et rimeligt grundlag for at kunne afgive sin erklæring. For så vidt angår de egne indtægter er omfanget af Rettens revision begrænset (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Regnskabernes rigtighed

| II. | Det er Rettens opfattelse, at De Europæiske Fællesskabers konsoliderede årsregnskab og de forklarende bemærkninger hertil er udarbejdet i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen af 25. juni 2002 og de regnskabsprincipper, -regler og -praksis, der er redegjort for i bilagene til det konsoliderede regnskab (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Med forbehold af indvirkningen af de forhold, der omtales i punkt III, giver regnskabet et retvisende billede af Fællesskabernes indtægter og udgifter for dette regnskabsår og af den finansielle stilling ved regnskabsårets udgang: |
| --- | --- |

II.

Det er Rettens opfattelse, at De Europæiske Fællesskabers konsoliderede årsregnskab og de forklarende bemærkninger hertil er udarbejdet i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen af 25. juni 2002 og de regnskabsprincipper, -regler og -praksis, der er redegjort for i bilagene til det konsoliderede regnskab (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Med forbehold af indvirkningen af de forhold, der omtales i punkt III, giver regnskabet et retvisende billede af Fællesskabernes indtægter og udgifter for dette regnskabsår og af den finansielle stilling ved regnskabsårets udgang:

| III. | Der er ingen effektive procedurer for intern kontrol af diverse indtægter og udbetalte forskud, og Retten kan derfor ikke få sikkerhed for, at transaktionerne vedrørende posten diverse debitorer er opgjort korrekt og med det fulde beløb. |
| --- | --- |

III.

Der er ingen effektive procedurer for intern kontrol af diverse indtægter og udbetalte forskud, og Retten kan derfor ikke få sikkerhed for, at transaktionerne vedrørende posten diverse debitorer er opgjort korrekt og med det fulde beløb.

| IV. | Uden at røre ved den opfattelse, der udtrykkes i punkt II, henleder Retten opmærksomheden på, at det regnskabssystem, der er anvendt ved opstillingen af regnskabet for 2003, som tidligere ikke er udformet til at sikre, at alle aktiver og passiver opgøres. Den 17. december 2002 vedtog Kommissionen en handlingsplan for modernisering af De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem, som skulle være klar til brug fra 1. januar 2005. Retten noterer sig dog, at det vil kræve en betydelig indsats fra de organers side, hvis regnskaber skal konsolideres, før alle de nye regnskabsregler og de nye kontoplaner vil kunne anvendes fuldt ud. |
| --- | --- |

IV.

Uden at røre ved den opfattelse, der udtrykkes i punkt II, henleder Retten opmærksomheden på, at det regnskabssystem, der er anvendt ved opstillingen af regnskabet for 2003, som tidligere ikke er udformet til at sikre, at alle aktiver og passiver opgøres. Den 17. december 2002 vedtog Kommissionen en handlingsplan for modernisering af De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem, som skulle være klar til brug fra 1. januar 2005. Retten noterer sig dog, at det vil kræve en betydelig indsats fra de organers side, hvis regnskaber skal konsolideres, før alle de nye regnskabsregler og de nye kontoplaner vil kunne anvendes fuldt ud.

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

| V. | På baggrund af resultaterne af revisionen mener Retten, at de transaktioner, der ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers konsoliderede årsregnskab, som helhed betragtet er lovlige og formelt rigtige for så vidt angår indtægterne, forpligtelserne og administrationsudgifterne. |
| --- | --- |

V.

På baggrund af resultaterne af revisionen mener Retten, at de transaktioner, der ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers konsoliderede årsregnskab, som helhed betragtet er lovlige og formelt rigtige for så vidt angår indtægterne, forpligtelserne og administrationsudgifterne.

| VI. | Med hensyn til de øvrige udgifter konstaterede Retten følgende:






  a) | Der er igen fejl, som har indvirket væsentligt på de betalinger, der er foretaget over EUGFL, Garantisektionen. Der er mindre risiko for fejl i forbindelse med markafgrøder, end når der er tale om dyrepræmier, hvorimod de andre udgiftskategorier, som ikke er omfattet af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), er forbundet med en større risiko samtidig med, at de kontrolleres mindre effektivt. Det gælder for alle landbrugsudgifterne, at der fortsat bør ske forbedringer, således at de omfattende svigt, der blev konstateret i kontrol- og overvågningssystemerne, kan afhjælpes. |
| --- | --- | --- |

VI.

Med hensyn til de øvrige udgifter konstaterede Retten følgende:

a)

Der er igen fejl, som har indvirket væsentligt på de betalinger, der er foretaget over EUGFL, Garantisektionen. Der er mindre risiko for fejl i forbindelse med markafgrøder, end når der er tale om dyrepræmier, hvorimod de andre udgiftskategorier, som ikke er omfattet af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), er forbundet med en større risiko samtidig med, at de kontrolleres mindre effektivt. Det gælder for alle landbrugsudgifterne, at der fortsat bør ske forbedringer, således at de omfattende svigt, der blev konstateret i kontrol- og overvågningssystemerne, kan afhjælpes.

| b) | For strukturforanstaltningerne gælder det, at der fortsat er svagheder i de systemer i medlemsstaterne, som skal sikre, at gennemførelsen af fællesskabsbudgettet overvåges og kontrolleres, og det betyder, at betalingerne fortsat er behæftet med den samme type fejl som i de foregående år, og at fejlfrekvensen er lige så høj. |
| --- | --- |

b)

For strukturforanstaltningerne gælder det, at der fortsat er svagheder i de systemer i medlemsstaterne, som skal sikre, at gennemførelsen af fællesskabsbudgettet overvåges og kontrolleres, og det betyder, at betalingerne fortsat er behæftet med den samme type fejl som i de foregående år, og at fejlfrekvensen er lige så høj.

| c) | For de interne politikkers vedkommende er de forbedringer, der blev konstateret i kontrol- og overvågningssystemerne, endnu ikke tilstrækkelige til, at man kan undgå væsentlige fejl i betalingerne med hensyn til lovlighed og formel rigtighed. For så vidt angår rammeprogrammerne for forskning er der risiko for, at fejlene bliver ført videre, hvis de regler, der gælder for disse programmer, ikke laves om. |
| --- | --- |

c)

For de interne politikkers vedkommende er de forbedringer, der blev konstateret i kontrol- og overvågningssystemerne, endnu ikke tilstrækkelige til, at man kan undgå væsentlige fejl i betalingerne med hensyn til lovlighed og formel rigtighed. For så vidt angår rammeprogrammerne for forskning er der risiko for, at fejlene bliver ført videre, hvis de regler, der gælder for disse programmer, ikke laves om.

| d) | For så vidt angår foranstaltningerne udadtil er der fortsat relativt mange fejl med hensyn til lovlighed og formel rigtighed hos de organer, som gennemfører projekterne, og i selve projekterne. 2003 var i princippet det sidste år i decentraliseringsprocessen, og det er derfor af altafgørende betydning, at de elementer bliver operationelle, som er nødvendige for, at man kan overvåge og kontrollere systemerne og udgifterne, da der stadig er behov for forbedring på dette område. |
| --- | --- |

d)

For så vidt angår foranstaltningerne udadtil er der fortsat relativt mange fejl med hensyn til lovlighed og formel rigtighed hos de organer, som gennemfører projekterne, og i selve projekterne. 2003 var i princippet det sidste år i decentraliseringsprocessen, og det er derfor af altafgørende betydning, at de elementer bliver operationelle, som er nødvendige for, at man kan overvåge og kontrollere systemerne og udgifterne, da der stadig er behov for forbedring på dette område.

| e) | For så vidt angår førtiltrædelsesstøtten har de svigt i kontrol- og overvågningsystemerne, som allerede blev konstateret i 2002, givet sig udslag i fejl og forøget risiko, hvilket indvirker på transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

e)

For så vidt angår førtiltrædelsesstøtten har de svigt i kontrol- og overvågningsystemerne, som allerede blev konstateret i 2002, givet sig udslag i fejl og forøget risiko, hvilket indvirker på transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed.

| VII. | Retten noterer sig de fremskridt, Kommissionen har gjort med hensyn til reformen af sit interne kontrolsystem, og bemærker denne reforms positive indvirkning på lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, som Kommissionen forvalter direkte, selv om der skal gøres en indsats for at få reformen til at fungere i praksis. |
| --- | --- |

VII.

Retten noterer sig de fremskridt, Kommissionen har gjort med hensyn til reformen af sit interne kontrolsystem, og bemærker denne reforms positive indvirkning på lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, som Kommissionen forvalter direkte, selv om der skal gøres en indsats for at få reformen til at fungere i praksis.

| VIII. | Transaktionerne i forbindelse med delt forvaltning (jf. punkt VI a) og b)) eller decentraliseret forvaltning (jf. punkt VI d) og e)) og indirekte centraliseret forvaltning (jf. punkt VI c)) er behæftet med fejl med væsentlig indvirkning, og der skal gøres en større indsats for at sikre, at kontrol- og overvågningssystemerne faktisk fungerer, så man bedre kan styre de risici, der er forbundet med disse transaktioner. |
| --- | --- |

VIII.

Transaktionerne i forbindelse med delt forvaltning (jf. punkt VI a) og b)) eller decentraliseret forvaltning (jf. punkt VI d) og e)) og indirekte centraliseret forvaltning (jf. punkt VI c)) er behæftet med fejl med væsentlig indvirkning, og der skal gøres en større indsats for at sikre, at kontrol- og overvågningssystemerne faktisk fungerer, så man bedre kan styre de risici, der er forbundet med disse transaktioner.

| IX. | Retten konstaterer, at Kommissionen ved som institution at påtage sig ansvaret for budgetgennemførelsen som fastsat i traktaten (artikel 274) i sin sammenfatning af generaldirektoraternes og tjenesternes årlige aktivitetsrapporter for 2003 for første gang fremlægger en analyse af den sikkerhed, som kontrol- og overvågningssystemerne giver for, at de underligende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Denne analyse bekræftes generelt af Rettens revisionsarbejde. |
| --- | --- |

IX.

Retten konstaterer, at Kommissionen ved som institution at påtage sig ansvaret for budgetgennemførelsen som fastsat i traktaten (artikel 274) i sin sammenfatning af generaldirektoraternes og tjenesternes årlige aktivitetsrapporter for 2003 for første gang fremlægger en analyse af den sikkerhed, som kontrol- og overvågningssystemerne giver for, at de underligende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Denne analyse bekræftes generelt af Rettens revisionsarbejde.

den 6. og 7. oktober 2004

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Formand

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| OPLYSNINGER TIL UNDERBYGNING AF REVISIONSERKLÆRINGEN |
| Indledning |
| 1.1. | I medfør af EF-traktatens artikel 248 afgiver Revisionsretten en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (DAS). Med Nice-traktaten blev dette mandat udvidet, så Retten nu har mulighed for at supplere sin erklæring med specifikke vurderinger for hvert enkelt af Fællesskabets større aktivitetsområder. Siden regnskabsåret 2002 har Retten derfor ønsket at forbedre grundlaget for sin erklæring yderligere ved mere systematisk at støtte sig til en undersøgelse af, hvordan de overvågnings- og kontrolsystemer fungerer, som Kommissionen har etableret på hvert af disse større områder. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

OPLYSNINGER TIL UNDERBYGNING AF REVISIONSERKLÆRINGEN

Indledning

1.1.

I medfør af EF-traktatens artikel 248 afgiver Revisionsretten en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (DAS). Med Nice-traktaten blev dette mandat udvidet, så Retten nu har mulighed for at supplere sin erklæring med specifikke vurderinger for hvert enkelt af Fællesskabets større aktivitetsområder. Siden regnskabsåret 2002 har Retten derfor ønsket at forbedre grundlaget for sin erklæring yderligere ved mere systematisk at støtte sig til en undersøgelse af, hvordan de overvågnings- og kontrolsystemer fungerer, som Kommissionen har etableret på hvert af disse større områder.

| 1.2. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive en erklæring om regnskabernes rigtighed, er at få rimelig sikkerhed for, at alle Fællesskabets indtægter og udgifter og alle dets aktiver og passiver er registreret, og at årsregnskabet giver et retvisende billede af den finansielle stilling ved regnskabsårets udgang. |
| --- | --- |

1.2.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive en erklæring om regnskabernes rigtighed, er at få rimelig sikkerhed for, at alle Fællesskabets indtægter og udgifter og alle dets aktiver og passiver er registreret, og at årsregnskabet giver et retvisende billede af den finansielle stilling ved regnskabsårets udgang.

| 1.3. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive en erklæring om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, er at tilvejebringe tilstrækkeligt mange direkte og indirekte revisionsbeviser som dokumentation for, at transaktionerne er i overensstemmelse med de gældende regler og kontrakter, og at beløbet for disse transaktioner er beregnet korrekt. |
| --- | --- |

1.3.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive en erklæring om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, er at tilvejebringe tilstrækkeligt mange direkte og indirekte revisionsbeviser som dokumentation for, at transaktionerne er i overensstemmelse med de gældende regler og kontrakter, og at beløbet for disse transaktioner er beregnet korrekt.

| 1.4. | Retten afgiver sin erklæring om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på grundlag af flere forskellige kilder:






  a) | en undersøgelse af de eksisterende overvågnings- og kontrolsystemers funktion, både i fællesskabsinstitutionerne, i medlemsstaterne og i tredjelande |
| --- | --- | --- |

1.4.

Retten afgiver sin erklæring om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på grundlag af flere forskellige kilder:

a)

en undersøgelse af de eksisterende overvågnings- og kontrolsystemers funktion, både i fællesskabsinstitutionerne, i medlemsstaterne og i tredjelande

| b) | en undersøgelse af stikprøver af transaktioner for hvert enkelt af de større områder, hvor Retten har kontrolleret transaktionerne helt ned til den endelige modtager |
| --- | --- |

b)

en undersøgelse af stikprøver af transaktioner for hvert enkelt af de større områder, hvor Retten har kontrolleret transaktionerne helt ned til den endelige modtager

| c) | en analyse af generaldirektørernes erklæringer samt af den procedure, der var anvendt ved udarbejdelsen af dem |
| --- | --- |

c)

en analyse af generaldirektørernes erklæringer samt af den procedure, der var anvendt ved udarbejdelsen af dem

| d) | hvor det var relevant, en undersøgelse af revisionsarbejde udført af andre revisorer, som var uafhængige af Fællesskabets forvaltningsproces. |
| --- | --- |

d)

hvor det var relevant, en undersøgelse af revisionsarbejde udført af andre revisorer, som var uafhængige af Fællesskabets forvaltningsproces.

| 1.5. | Retten har igen lagt særlig vægt på at undersøge det arbejde, Kommissionen har udført i forbindelse med omformningen af sit interne kontrolsystem, samt opfølgningen af de handlingsplaner, der er vedføjet som bilag til sammenfatningerne af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer for 2001 og 2002 (jf. punkt 1.55-1.87). |
| --- | --- |

1.5.

Retten har igen lagt særlig vægt på at undersøge det arbejde, Kommissionen har udført i forbindelse med omformningen af sit interne kontrolsystem, samt opfølgningen af de handlingsplaner, der er vedføjet som bilag til sammenfatningerne af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer for 2001 og 2002 (jf. punkt 1.55-1.87).

| 1.6. | Både for området som helhed og for hvert af de større aktivitetsområder, hvor der gives en specifik vurdering, har Retten endvidere ønsket at medtage forskellige opfølgningselementer for at kunne vurdere, hvordan situationen har udviklet sig over tid. Disse elementer figurerer i form af tabeller vedføjet som bilag til dette kapitel samt til kapitel 3-9. |
| --- | --- |

1.6.

Både for området som helhed og for hvert af de større aktivitetsområder, hvor der gives en specifik vurdering, har Retten endvidere ønsket at medtage forskellige opfølgningselementer for at kunne vurdere, hvordan situationen har udviklet sig over tid. Disse elementer figurerer i form af tabeller vedføjet som bilag til dette kapitel samt til kapitel 3-9.

Regnskabernes rigtighed

| 1.7. | Rettens bemærkninger vedrører det endelige konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2003, som er opstillet af Kommissionen i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen af 25. juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.7.

Rettens bemærkninger vedrører det endelige konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2003, som er opstillet af Kommissionen i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen af 25. juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.8. | Handlingsplanen for modernisering af regnskabssystemet vil først være gennemført fra regnskabsåret 2005 (jf. punkt 1.22-1.26), og da regnskabssystemet ikke er tilpasset, er regnskaberne pr. regnskabsårets udgang i vid udstrækning baseret på opgørelser uden for regnskabet. De tal, man har anslået, er ikke knyttet sammen med de budgettransaktioner, de er et resultat af, og de centrale regnskabstjenester er ikke altid i stand til at garantere, at tallene er nøjagtige og fuldstændige. Hertil kommer, at man med det nuværende regnskabssystem, som i vid udstrækning bygger på kasseregnskabsprincippet, ikke kan sondre mellem administrationsudgifter og investeringsudgifter, mellem endelige betalinger og forfinansieringer og ikke engang fastslå beløbet for gæld og tilgodehavender. Det indvirker på beregningen af det økonomiske resultat. Resultaterne af Rettens revision bekræfter forbeholdene i erklæringen fra generaldirektøren for budget (med hensyn til Fællesskabernes og EUF's formuestilling og finansielle stilling og regnskabssystemets arkitektur — baseret på to delsystemer i stedet for et integreret system). |
| --- | --- |

1.8.

Handlingsplanen for modernisering af regnskabssystemet vil først være gennemført fra regnskabsåret 2005 (jf. punkt 1.22-1.26), og da regnskabssystemet ikke er tilpasset, er regnskaberne pr. regnskabsårets udgang i vid udstrækning baseret på opgørelser uden for regnskabet. De tal, man har anslået, er ikke knyttet sammen med de budgettransaktioner, de er et resultat af, og de centrale regnskabstjenester er ikke altid i stand til at garantere, at tallene er nøjagtige og fuldstændige. Hertil kommer, at man med det nuværende regnskabssystem, som i vid udstrækning bygger på kasseregnskabsprincippet, ikke kan sondre mellem administrationsudgifter og investeringsudgifter, mellem endelige betalinger og forfinansieringer og ikke engang fastslå beløbet for gæld og tilgodehavender. Det indvirker på beregningen af det økonomiske resultat. Resultaterne af Rettens revision bekræfter forbeholdene i erklæringen fra generaldirektøren for budget (med hensyn til Fællesskabernes og EUF's formuestilling og finansielle stilling og regnskabssystemets arkitektur — baseret på to delsystemer i stedet for et integreret system).

| 1.8. | De Europæiske Fællesskaber anvender kasseregnskabsprincippet ligesom de fleste andre organisationer i den offentlige sektor i verden. Kommissionen er klar over denne metodes begrænsninger, og derfor har den besluttet at iværksætte projektet om modernisering af regnskabssystemet og indføre periodiseringsprincippet som nævnt af Retten. Kommissionen sigter på at anvende de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards (IPSAS)) senest i 2005 – frist fastsat i finansforordningen – og at tackle de problemer, der er rejst af Retten. |
| --- | --- |

1.8.

De Europæiske Fællesskaber anvender kasseregnskabsprincippet ligesom de fleste andre organisationer i den offentlige sektor i verden. Kommissionen er klar over denne metodes begrænsninger, og derfor har den besluttet at iværksætte projektet om modernisering af regnskabssystemet og indføre periodiseringsprincippet som nævnt af Retten. Kommissionen sigter på at anvende de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards (IPSAS)) senest i 2005 – frist fastsat i finansforordningen – og at tackle de problemer, der er rejst af Retten.

| 1.9. | Tabel 1.1
  er en opfølgning af de fire forbehold i DAS-erklæringen for 2002 med hensyn til regnskabernes rigtighed og af andre problemer, som Retten omtalte i årsberetningen for regnskabsåret 2002, og som ifølge Kommissionen skulle blive løst i forbindelse med moderniseringen af Fællesskabernes regnskabssystem. |
| --- | --- |

1.9.

Tabel 1.1
  er en opfølgning af de fire forbehold i DAS-erklæringen for 2002 med hensyn til regnskabernes rigtighed og af andre problemer, som Retten omtalte i årsberetningen for regnskabsåret 2002, og som ifølge Kommissionen skulle blive løst i forbindelse med moderniseringen af Fællesskabernes regnskabssystem.

Tabel 1.1

Tabel 1.1 — Opfølgning af de forbehold, der blev fremsat i revisionserklæringen for 2002 med hensyn til regnskabernes rigtighed, og den potentielle indvirkning af moderniseringen af regnskabssystemet på en række af bemærkningerne i årsberetningen for 2002

| Forbehold i revisionserklæringen for 2002 | Svarene i årsberetningen for 2002 | Udviklingen på området |
| --- | --- | --- |
| 820 millioner euro i retlige forpligtelser er opført under forpligtelserne uden for balancen, fordi der ikke var bevillinger nok på budgettet. | Ordningen med årlige trancher betyder, at Kommissionen i et givet regnskabsår kun indgår forpligtelser for den pågældende tranche, hvilket er tilladt i henhold til den nye finansforordning, hvis basisretsakten giver mulighed herfor. | I den nye finansforordning gives der udtrykkeligt mulighed for, at denne kritiserede praksis kan følges fra 1.1.2003. |
| Den indkaldte del (120 millioner euro) af Kommissionens andel i Fællesforetagendet Galileos kapital er ikke opført som sådan på balancen under aktiver. | Situationen vedrørende den regnskabsmæssige behandling af Galileo er uklar, og Kommissionen vil derfor foretage en undersøgelse i 2003. | Galileo er nu opført på balancen i henhold til den indre værdis metode (»equity method«). |
| Interimskontiene bør omklassificeres og opføres under de forskellige poster på balancen eller i driftsregnskabet i overensstemmelse med de elementer, de er sammensat af. | For at undgå at skulle foretage talrige ændringer venter Kommissionen på en udtalelse fra Udvalget for Regnskabsstandarder. Omklassificeringen vil blive foretaget i forbindelse med overgangen til et regnskab ført efter periodiseringsprincippet. | Interimskontiene er blevet omklassificeret, og posten »interimskonti« figurerer ikke længere på balancen. |
| Der er ingen effektive procedurer for intern kontrol af diverse indtægter og udbetalte forskud, og Retten kan derfor ikke få sikkerhed for, at transaktionerne vedrørende posten diverse debitorer er opgjort korrekt og med det fulde beløb. | Kommissionen er i gang med at forbedre sine mekanismer til identificering og inddrivelse af fordringer: Den er i færd med at foretage en gennemgang af balancerne over åbne forpligtelser, som led i moderniseringen vil den sikre regnskabskontrollen med forfinansiering, og indtægtsoverslag og indtægtsordrer, som er for gamle, vil fremover blive indberettet til de anvisningsberettigede tjenester. | Blandt de foranstaltninger, der er iværksat, nævner Kommissionen, at der er blevet afholdt kurser for de anvisningsberettigede, at en status over fordringer og indtægtsordrer, som er for gamle, hvert kvartal sendes til de operationelle tjenester, og at renter at inkassere i forbindelse med indtægtsordrerne snart vil blive beregnet af regnskabssystemet. Den præciserer også, at den er gået i gang med at foretage en opgørelse over forfinansieringer, at regnskabsstandarderne og regnskabshåndbogen endvidere vil gøre det muligt at forbedre situationen, og at den fra 2005 vil sikre en hensigtsmæssig regnskabsmæssig behandling. De foranstaltninger, der er iværksat indtil nu, gør det dog ikke muligt for Retten at betragte problemerne som løst (jf. punkt 1.14 og 1.15). |
| Spørgsmål, som potentielt vil blive løst i forbindelse med moderniseringen af Fællesskabernes regnskabssystem | Svarene i årsberetningen for 2002 | Den eventuelle fremtidige effekt af moderniseringen af Fællesskabernes regnskabssystem |
| Blandt andet på grund af reglerne for delt forvaltning får Kommissionen først sent kendskab til den udløsende faktor i et klassisk periodiseret regnskab. Af forsigtighedshensyn bør Kommissionen definere den økonomiske begivenhed, som udløser regnskabsregistreringerne, så den bevarer kontrollen med dem. Uanset hvilke bestemmelser der i sidste ende vedtages, er det vigtigt, at grundlaget for opgørelsen kan sammenlignes fra det ene år til det andet, og at det er formuleret utvetydigt. | Kommissionen har oprettet et udvalg for regnskabsstandarder, som behandler disse problemer. De standarder, som regnskabsføreren vil vedtage, vil afspejle udvalgets udtalelser. | Udvalget for Regnskabsstandarder har allerede udarbejdet alle udkastene til regnskabsstandarder (»exposure drafts«) undtagen det, der vedrører personalegoder (pensioner). De vil blive sendt til høring i de andre institutioner og organer, inden de vedtages af regnskabsføreren. En ny regnskabshåndbog er under udarbejdelse med henblik på anvendelsen af disse regnskabsregler. |
| En række problemer forbundet med evalueringen af beløbene på bestemte balanceposter vedrører navnlig indeståender hos finansielle mellemled (opført under »diverse debitorer«), den faktiske udnyttelse af disse midler og eventuelle renter heraf samt visse kapitalandele og lån over budgetmidler (f.eks. ECIP og Media). | Der er gjort et stort arbejde for at kunne opstille en liste over finansielle mellemled, som vil være nyttig i forbindelse med overgangen til periodiserede regnskaber. De nye edb-systemer vil kunne identificere forfinansieringer og hermed begrænse anvendelsen af opgørelser uden for regnskabet. | Kommissionen har afsat ekstra ressourcer for at kunne foretage en opgørelse over forfinansieringer inden for åbne forpligtelser. Udvalget for regnskabsstandarder har i øvrigt behandlet en række af disse spørgsmål. |
| Der er også andre svagheder i forbindelse med regnskabsopstillingen vedrørende visse landbrugsudgifter og andre forskud, som endnu ikke er udbetalt, men registreret som sådan, omtrentlige beløb, der har karakter af hensættelser, og som er registreret som gæld, samt den regnskabsmæssige behandling af personalets pensionsrettigheder, som udligner effekten på det økonomiske resultat. | Disse punkter behandles af Udvalget for Regnskabsstandarder, og Kommissionen venter på en endelig udtalelse, så den undgår at skulle foretage talrige ændringer. | Det er meningen, at anvendelsen af de regnskabsregler, der vil blive vedtaget af regnskabsføreren inden udgangen af 2004, skal løse en række af de problemer, der er blevet peget på. Indtil der er udsendt en IPSAS-standard på området, vil pensionerne dog fortsat blive registreret i balancen som i dag. |
| Kilde:Revisionsretten. |

Forbehold i revisionserklæringen for 2002

Svarene i årsberetningen for 2002

Udviklingen på området

820 millioner euro i retlige forpligtelser er opført under forpligtelserne uden for balancen, fordi der ikke var bevillinger nok på budgettet.

Ordningen med årlige trancher betyder, at Kommissionen i et givet regnskabsår kun indgår forpligtelser for den pågældende tranche, hvilket er tilladt i henhold til den nye finansforordning, hvis basisretsakten giver mulighed herfor.

I den nye finansforordning gives der udtrykkeligt mulighed for, at denne kritiserede praksis kan følges fra 1.1.2003.

Den indkaldte del (120 millioner euro) af Kommissionens andel i Fællesforetagendet Galileos kapital er ikke opført som sådan på balancen under aktiver.

Situationen vedrørende den regnskabsmæssige behandling af Galileo er uklar, og Kommissionen vil derfor foretage en undersøgelse i 2003.

Galileo er nu opført på balancen i henhold til den indre værdis metode (»equity method«).

Interimskontiene bør omklassificeres og opføres under de forskellige poster på balancen eller i driftsregnskabet i overensstemmelse med de elementer, de er sammensat af.

For at undgå at skulle foretage talrige ændringer venter Kommissionen på en udtalelse fra Udvalget for Regnskabsstandarder. Omklassificeringen vil blive foretaget i forbindelse med overgangen til et regnskab ført efter periodiseringsprincippet.

Interimskontiene er blevet omklassificeret, og posten »interimskonti« figurerer ikke længere på balancen.

Der er ingen effektive procedurer for intern kontrol af diverse indtægter og udbetalte forskud, og Retten kan derfor ikke få sikkerhed for, at transaktionerne vedrørende posten diverse debitorer er opgjort korrekt og med det fulde beløb.

Kommissionen er i gang med at forbedre sine mekanismer til identificering og inddrivelse af fordringer: Den er i færd med at foretage en gennemgang af balancerne over åbne forpligtelser, som led i moderniseringen vil den sikre regnskabskontrollen med forfinansiering, og indtægtsoverslag og indtægtsordrer, som er for gamle, vil fremover blive indberettet til de anvisningsberettigede tjenester.

Blandt de foranstaltninger, der er iværksat, nævner Kommissionen, at der er blevet afholdt kurser for de anvisningsberettigede, at en status over fordringer og indtægtsordrer, som er for gamle, hvert kvartal sendes til de operationelle tjenester, og at renter at inkassere i forbindelse med indtægtsordrerne snart vil blive beregnet af regnskabssystemet. Den præciserer også, at den er gået i gang med at foretage en opgørelse over forfinansieringer, at regnskabsstandarderne og regnskabshåndbogen endvidere vil gøre det muligt at forbedre situationen, og at den fra 2005 vil sikre en hensigtsmæssig regnskabsmæssig behandling. De foranstaltninger, der er iværksat indtil nu, gør det dog ikke muligt for Retten at betragte problemerne som løst (jf. punkt 1.14 og 1.15).

Spørgsmål, som potentielt vil blive løst i forbindelse med moderniseringen af Fællesskabernes regnskabssystem

Svarene i årsberetningen for 2002

Den eventuelle fremtidige effekt af moderniseringen af Fællesskabernes regnskabssystem

Blandt andet på grund af reglerne for delt forvaltning får Kommissionen først sent kendskab til den udløsende faktor i et klassisk periodiseret regnskab. Af forsigtighedshensyn bør Kommissionen definere den økonomiske begivenhed, som udløser regnskabsregistreringerne, så den bevarer kontrollen med dem. Uanset hvilke bestemmelser der i sidste ende vedtages, er det vigtigt, at grundlaget for opgørelsen kan sammenlignes fra det ene år til det andet, og at det er formuleret utvetydigt.

Kommissionen har oprettet et udvalg for regnskabsstandarder, som behandler disse problemer. De standarder, som regnskabsføreren vil vedtage, vil afspejle udvalgets udtalelser.

Udvalget for Regnskabsstandarder har allerede udarbejdet alle udkastene til regnskabsstandarder (»exposure drafts«) undtagen det, der vedrører personalegoder (pensioner). De vil blive sendt til høring i de andre institutioner og organer, inden de vedtages af regnskabsføreren. En ny regnskabshåndbog er under udarbejdelse med henblik på anvendelsen af disse regnskabsregler.

En række problemer forbundet med evalueringen af beløbene på bestemte balanceposter vedrører navnlig indeståender hos finansielle mellemled (opført under »diverse debitorer«), den faktiske udnyttelse af disse midler og eventuelle renter heraf samt visse kapitalandele og lån over budgetmidler (f.eks. ECIP og Media).

Der er gjort et stort arbejde for at kunne opstille en liste over finansielle mellemled, som vil være nyttig i forbindelse med overgangen til periodiserede regnskaber. De nye edb-systemer vil kunne identificere forfinansieringer og hermed begrænse anvendelsen af opgørelser uden for regnskabet.

Kommissionen har afsat ekstra ressourcer for at kunne foretage en opgørelse over forfinansieringer inden for åbne forpligtelser. Udvalget for regnskabsstandarder har i øvrigt behandlet en række af disse spørgsmål.

Der er også andre svagheder i forbindelse med regnskabsopstillingen vedrørende visse landbrugsudgifter og andre forskud, som endnu ikke er udbetalt, men registreret som sådan, omtrentlige beløb, der har karakter af hensættelser, og som er registreret som gæld, samt den regnskabsmæssige behandling af personalets pensionsrettigheder, som udligner effekten på det økonomiske resultat.

Disse punkter behandles af Udvalget for Regnskabsstandarder, og Kommissionen venter på en endelig udtalelse, så den undgår at skulle foretage talrige ændringer.

Det er meningen, at anvendelsen af de regnskabsregler, der vil blive vedtaget af regnskabsføreren inden udgangen af 2004, skal løse en række af de problemer, der er blevet peget på. Indtil der er udsendt en IPSAS-standard på området, vil pensionerne dog fortsat blive registreret i balancen som i dag.

Kilde:Revisionsretten.

Kilde:

| 1.10. | Retten konstaterede, at der er sket fremskridt, navnlig er regnskabsopstillingen blevet bedre, og der er fremsat færre og mindre forbehold, men revisionen viste, at følgende problemer, som der allerede var blevet gjort opmærksom på i de foregående beretninger, fortsat består: |
| --- | --- |

1.10.

Retten konstaterede, at der er sket fremskridt, navnlig er regnskabsopstillingen blevet bedre, og der er fremsat færre og mindre forbehold, men revisionen viste, at følgende problemer, som der allerede var blevet gjort opmærksom på i de foregående beretninger, fortsat består:

| 1.10. | |
| --- | --- |

1.10.

| a) | Landbrugsudgifter — Graduering: Beløb er blevet bogført på en anden budgetpost end den, som de pågældende udgifter i sidste ende vil blive betalt over (88,9 millioner euro i 2003), og endnu ikke afholdte udgifter (237,9 millioner euro pr. 31. december 2003) er blevet regnskabsført, som om de allerede var betalt (jf. punkt 1.13 og 1.14 i årsberetningen for regnskabsåret 2002). |
| --- | --- |

a)

Landbrugsudgifter — Graduering: Beløb er blevet bogført på en anden budgetpost end den, som de pågældende udgifter i sidste ende vil blive betalt over (88,9 millioner euro i 2003), og endnu ikke afholdte udgifter (237,9 millioner euro pr. 31. december 2003) er blevet regnskabsført, som om de allerede var betalt (jf. punkt 1.13 og 1.14 i årsberetningen for regnskabsåret 2002).

| a) | For så vidt angår den regnskabsmæssige registrering af 88,9 mio. EUR i 2003, er de nærmere bestemmelser for bogføringen af de beløb, der følger af artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 1259/1999, fastlagt i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1017/2001 (om ændring af artikel 2 i forordning (EF) nr. 296/96). |
| --- | --- |

a)

For så vidt angår den regnskabsmæssige registrering af 88,9 mio. EUR i 2003, er de nærmere bestemmelser for bogføringen af de beløb, der følger af artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 1259/1999, fastlagt i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1017/2001 (om ændring af artikel 2 i forordning (EF) nr. 296/96).

For så vidt angår de udgifter, der endnu ikke er afholdt af medlemsstaterne (237,9 mio. EUR i 2003), fastsættes det i artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1259/1999, at disse beløb står til den pågældende medlemsstats rådighed i maksimalt tre år til finansiering af ledsageforanstaltninger i henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999.

Den nuværende ordning for graduering er i en »phasing out«-fase, og det er ikke planen at ændre registreringen i »budgetbogføringen« i de sidste år, hvor ordningen kører. Hvordan ordningen skal behandles i det almindelige regnskab er ved at blive undersøgt i sammenhæng med overgangen til »periodiseringsprincippet« i 2005.

| b) | ECIP (European Community Investment Partners): Kommissionen har nedskrevet værdien af lån, kapitalandele og forskud (88,5 millioner euro pr. 31. december 2003) med 100 % på et tvivlsomt grundlag, eftersom man i dette beløb ikke engang har identificeret de enkelte elementer, som værdinedsættelsen anvendes på (jf. punkt 1.18 i årsberetningen for 2002). |
| --- | --- |

b)

ECIP (European Community Investment Partners): Kommissionen har nedskrevet værdien af lån, kapitalandele og forskud (88,5 millioner euro pr. 31. december 2003) med 100 % på et tvivlsomt grundlag, eftersom man i dette beløb ikke engang har identificeret de enkelte elementer, som værdinedsættelsen anvendes på (jf. punkt 1.18 i årsberetningen for 2002).

| b) | Værdinedskrivningen på 100 % blev foretaget, fordi der ikke forelå de nødvendige oplysninger til at beregne den nøjagtige værdi af investeringerne og lånene, der var ydet under ECIP-instrumentet. Som led i overgangen til periodiseringsprincippet (særlig vedrørende forskud) er alle åbne sager i øjeblikket ved at blive gennemgået. Denne øvelse skulle være færdiggjort senest i januar 2005 og skulle give et solidt grundlag for at vurdere, om de udestående beløb i 2004-regnskaberne kan inddrives. Så længe denne undersøgelse ikke er afsluttet, anses det for at være både mere konsekvent og mere forsigtigt at fortsætte med 100 %-nedskrivningen. |
| --- | --- |

b)

Værdinedskrivningen på 100 % blev foretaget, fordi der ikke forelå de nødvendige oplysninger til at beregne den nøjagtige værdi af investeringerne og lånene, der var ydet under ECIP-instrumentet. Som led i overgangen til periodiseringsprincippet (særlig vedrørende forskud) er alle åbne sager i øjeblikket ved at blive gennemgået. Denne øvelse skulle være færdiggjort senest i januar 2005 og skulle give et solidt grundlag for at vurdere, om de udestående beløb i 2004-regnskaberne kan inddrives. Så længe denne undersøgelse ikke er afsluttet, anses det for at være både mere konsekvent og mere forsigtigt at fortsætte med 100 %-nedskrivningen.

| c) | Eurotech Capital, Venture Consort og Joint Venture-programmet: Kommissionen har ikke et præcist og detaljeret kendskab til de investerede beløb og har derfor nedskrevet værdien af sine kapitalandele med det fulde beløb (12,7 millioner euro pr. 31. december 2003), selv om der stadig foretages tilbagebetalinger (jf. punkt 1.21 og 1.22 i årsberetningen for 2002). |
| --- | --- |

c)

Eurotech Capital, Venture Consort og Joint Venture-programmet: Kommissionen har ikke et præcist og detaljeret kendskab til de investerede beløb og har derfor nedskrevet værdien af sine kapitalandele med det fulde beløb (12,7 millioner euro pr. 31. december 2003), selv om der stadig foretages tilbagebetalinger (jf. punkt 1.21 og 1.22 i årsberetningen for 2002).

| c) | Med hensyn til præsentationen af de investerede beløb på Fællesskabernes balance mener Kommissionen, at en nedskrivning af de investerede beløb er fuldt berettiget på grundlag af forsigtighedsprincippet. Investeringer i risikokapital og andre forretningsområder med høj risiko såsom joint ventures i central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater indebærer i sagens natur en potentiel risiko for tab. Kommissionen noterer, at den har gjort gode fremskridt siden sidste år med at slutbehandle og lukke kontrakter, der har nået udløbstidspunktet. |
| --- | --- |

c)

Med hensyn til præsentationen af de investerede beløb på Fællesskabernes balance mener Kommissionen, at en nedskrivning af de investerede beløb er fuldt berettiget på grundlag af forsigtighedsprincippet. Investeringer i risikokapital og andre forretningsområder med høj risiko såsom joint ventures i central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater indebærer i sagens natur en potentiel risiko for tab. Kommissionen noterer, at den har gjort gode fremskridt siden sidste år med at slutbehandle og lukke kontrakter, der har nået udløbstidspunktet.

| d) | EUGFL, Garantisektionen: Flere attesterende organer har taget forbehold med hensyn til, om beløbet for Kommissionens tilgodehavender er korrekt og fuldstændigt (905,9 millioner euro netto pr. 31. december 2003) (jf. punkt 1.25 i årsberetningen for 2002). |
| --- | --- |

d)

EUGFL, Garantisektionen: Flere attesterende organer har taget forbehold med hensyn til, om beløbet for Kommissionens tilgodehavender er korrekt og fuldstændigt (905,9 millioner euro netto pr. 31. december 2003) (jf. punkt 1.25 i årsberetningen for 2002).

| d) | Med hensyn til den rigtige vurdering af gælden er opgørelsen over tvivlsom gæld baseret på de bedste skøn fra hvert enkelt involveret udbetalende organ – det er den samme procedure, som blev anvendt i 2002. Det antages nemlig, at de udbetalende organer er bedst placeret til at vurdere chancerne for inddrivelse. |
| --- | --- |

d)

Med hensyn til den rigtige vurdering af gælden er opgørelsen over tvivlsom gæld baseret på de bedste skøn fra hvert enkelt involveret udbetalende organ – det er den samme procedure, som blev anvendt i 2002. Det antages nemlig, at de udbetalende organer er bedst placeret til at vurdere chancerne for inddrivelse.

Kommissionen har foretaget en række forbedringer af regnskabsordningerne for debitorer inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik i de seneste år. Bl.a. kræves det, at de udbetalende organer skal føre debitorregnskaber, og at de attesterende organer skal kontrollere, at disse regnskaber er fuldstændige. Attesterende organer for 81 ud af 85 udbetalende organer var i stand til at fastslå, at debitorregnskaberne ikke var behæftet med væsentlige fejl.

| e) | Opgørelsen over diverse debitorer (3 610,4 millioner euro pr. 31. december 2003): Retten kan ikke udtale sig om, hvorvidt opgørelsen over diverse debitorer er nøjagtig og fuldstændig (jf. punkt 1.23 i årsberetningen for 2002 og punkt 1.14 og 1.15 i denne beretning). |
| --- | --- |

e)

Opgørelsen over diverse debitorer (3 610,4 millioner euro pr. 31. december 2003): Retten kan ikke udtale sig om, hvorvidt opgørelsen over diverse debitorer er nøjagtig og fuldstændig (jf. punkt 1.23 i årsberetningen for 2002 og punkt 1.14 og 1.15 i denne beretning).

| e) | Kommissionen fortsætter med at forbedre sine metoder på dette område og benytter de til rådighed stående systemer som anført i svaret til punkt 1.23 i årsberetningen 2002 (f.eks. den regelmæssige rapportering af skyldige beløb siden midten af 2003). Som også nævnt i svaret sidste år kan der imidlertid først ske afgørende forbedringer på dette område, når det nye regnskabssystem indføres i 2005, særlig den regnskabsmæssige behandling af forskudsbetalinger. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen fortsætter med at forbedre sine metoder på dette område og benytter de til rådighed stående systemer som anført i svaret til punkt 1.23 i årsberetningen 2002 (f.eks. den regelmæssige rapportering af skyldige beløb siden midten af 2003). Som også nævnt i svaret sidste år kan der imidlertid først ske afgørende forbedringer på dette område, når det nye regnskabssystem indføres i 2005, særlig den regnskabsmæssige behandling af forskudsbetalinger.

| f) | Opgørelsen over indeståender hos finansielle mellemled (1 008,6 millioner euro pr. 31. december 2003) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), som er opført under diverse debitorer (jf. punkt e)): Da der ikke er et egnet regnskabssystem, kan Retten ikke garantere, at de beløb, der er opført under finansielle mellemled, er korrekte og fuldstændige (jf. punkt 1.27 i årsberetningen for regnskabsåret 2002). |
| --- | --- |

f)

Opgørelsen over indeståender hos finansielle mellemled (1 008,6 millioner euro pr. 31. december 2003) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), som er opført under diverse debitorer (jf. punkt e)): Da der ikke er et egnet regnskabssystem, kan Retten ikke garantere, at de beløb, der er opført under finansielle mellemled, er korrekte og fuldstændige (jf. punkt 1.27 i årsberetningen for regnskabsåret 2002).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| f) | Som anført i 2002 har Kommissionen allerede gjort et betydeligt arbejde på dette område. Disse problemer kan imidlertid først endelig løses med indførelsen af det nye regnskabssystem i 2005. I øjeblikket udregnes tallene manuelt på grundlag af rapporter fra finansielle mellemled. |
| --- | --- |

f)

Som anført i 2002 har Kommissionen allerede gjort et betydeligt arbejde på dette område. Disse problemer kan imidlertid først endelig løses med indførelsen af det nye regnskabssystem i 2005. I øjeblikket udregnes tallene manuelt på grundlag af rapporter fra finansielle mellemled.

| g) | Renteindtægter af forskud udbetalt til finansielle mellemled: Kommissionen har stadig ikke kunnet bevise, at renterne af forskuddene systematisk og med det samme er blevet bogført som budgetindtægter, og det rejser tvivl om, hvorvidt Fællesskabets bidrag til visse programmer er bogført med det fulde beløb (jf. punkt 1.29 i årsberetningen for 2002). |
| --- | --- |

g)

Renteindtægter af forskud udbetalt til finansielle mellemled: Kommissionen har stadig ikke kunnet bevise, at renterne af forskuddene systematisk og med det samme er blevet bogført som budgetindtægter, og det rejser tvivl om, hvorvidt Fællesskabets bidrag til visse programmer er bogført med det fulde beløb (jf. punkt 1.29 i årsberetningen for 2002).

| g) | Som fremhævet sidste år var ikke alle renteindtægter blevet bogført som budgetindtægter, men de var medtaget i årsregnskaberne. Siden indførelsen af den nye finansforordning, der kræver, at alle renteindtægter skal indbetales til Kommissionen, har Kommissionen hele tiden forsøgt at forbedre metoderne til at bogføre sådanne renter. |
| --- | --- |

g)

Som fremhævet sidste år var ikke alle renteindtægter blevet bogført som budgetindtægter, men de var medtaget i årsregnskaberne. Siden indførelsen af den nye finansforordning, der kræver, at alle renteindtægter skal indbetales til Kommissionen, har Kommissionen hele tiden forsøgt at forbedre metoderne til at bogføre sådanne renter.

| h) | Hensættelse til pensioner: Hensættelsen til pensioner (22,8 milliarder euro pr. 31. december 2003 på grundlag af en aktuarmæssig undersøgelse) og den tilsvarende fordring på medlemsstaterne er i dag opført på balancen, og det betyder, at effekten på det økonomiske resultat udlignes (jf. punkt 1.31 og 1.32 i årsberetningen for 2002). |
| --- | --- |

h)

Hensættelse til pensioner: Hensættelsen til pensioner (22,8 milliarder euro pr. 31. december 2003 på grundlag af en aktuarmæssig undersøgelse) og den tilsvarende fordring på medlemsstaterne er i dag opført på balancen, og det betyder, at effekten på det økonomiske resultat udlignes (jf. punkt 1.31 og 1.32 i årsberetningen for 2002).

| h) | Som diskuteret i Udvalget for Regnskabsstandarder findes der i øjeblikket ikke nogen international regnskabsvejledning for den offentlige sektor. Så længe der ikke findes en sådan, vil den nuværende praksis fortsat blive fulgt. |
| --- | --- |

h)

Som diskuteret i Udvalget for Regnskabsstandarder findes der i øjeblikket ikke nogen international regnskabsvejledning for den offentlige sektor. Så længe der ikke findes en sådan, vil den nuværende praksis fortsat blive fulgt.

| i) | Kortfristet gæld: En del af de fremførte betalingsbevillinger (176,5 millioner euro pr. 31. december 2003) er opført på denne balancepost, det er ikke korrekt (jf. punkt 1.34 i årsberetningen for 2002). |
| --- | --- |

i)

Kortfristet gæld: En del af de fremførte betalingsbevillinger (176,5 millioner euro pr. 31. december 2003) er opført på denne balancepost, det er ikke korrekt (jf. punkt 1.34 i årsberetningen for 2002).

| i) | Som svaret i 2002 er dette spørgsmål ved at blive analyseret som led i projektet om modernisering af regnskabssystemet, og der vil blive foretaget ændringer i den nuværende regnskabsmæssige behandling i 2005. |
| --- | --- |

i)

Som svaret i 2002 er dette spørgsmål ved at blive analyseret som led i projektet om modernisering af regnskabssystemet, og der vil blive foretaget ændringer i den nuværende regnskabsmæssige behandling i 2005.

Bemærkninger om den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen

Foreløbige elementer i budgetgennemførelsen

| 1.11. | På trods af den bemærkning, Retten fremsatte i årsberetningen for regnskabsåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), gøres der i regnskabet pr. regnskabsårets udgang fortsat ikke opmærksom på, at en række transaktioner eventuelt senere vil skulle korrigeres af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne (afslutning af betalingsorganernes regnskaber inden for rammerne af EUGFL, Garantisektionen, justering af de foreløbige beløb for egne moms- og BNI-indtægter, afslutning af projekter eller programmer under interne politiker, foranstaltninger udadtil eller strukturfondene), og navnlig ikke på, hvor store beløb der eventuelt kan være tale om. Der er også andre usikkerhedsmomenter, som kan indvirke midlertidigt på regnskaberne, f.eks., at de attesterende organer har taget forbehold for så vidt angår 11,3 milliarder euro i betalingsorganernes regnskaber (jf. punkt 4.54), og at Kommissionen har udskudt at træffe beslutning om afslutning af betalingsorganernes regnskaber for regnskabsåret 2003 vedrørende 43 % af de udgifter, der er anmeldt for regnskabsåret 2003, mens den venter på supplerende oplysninger eller på, at revisionsarbejdet bliver afsluttet (jf. punkt 4.69). |
| --- | --- |

1.11.

På trods af den bemærkning, Retten fremsatte i årsberetningen for regnskabsåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), gøres der i regnskabet pr. regnskabsårets udgang fortsat ikke opmærksom på, at en række transaktioner eventuelt senere vil skulle korrigeres af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne (afslutning af betalingsorganernes regnskaber inden for rammerne af EUGFL, Garantisektionen, justering af de foreløbige beløb for egne moms- og BNI-indtægter, afslutning af projekter eller programmer under interne politiker, foranstaltninger udadtil eller strukturfondene), og navnlig ikke på, hvor store beløb der eventuelt kan være tale om. Der er også andre usikkerhedsmomenter, som kan indvirke midlertidigt på regnskaberne, f.eks., at de attesterende organer har taget forbehold for så vidt angår 11,3 milliarder euro i betalingsorganernes regnskaber (jf. punkt 4.54), og at Kommissionen har udskudt at træffe beslutning om afslutning af betalingsorganernes regnskaber for regnskabsåret 2003 vedrørende 43 % af de udgifter, der er anmeldt for regnskabsåret 2003, mens den venter på supplerende oplysninger eller på, at revisionsarbejdet bliver afsluttet (jf. punkt 4.69).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.11. | Årsregnskaberne viser de finansielle oplysninger, sådan som de kendes på det tidspunkt, hvor regnskaberne afsluttes. Oplysningernes pålidelighed vil altid afhænge af resultaterne af den revision, der foretages på dette tidspunkt eller efterfølgende. De beløb, der skal inddrives, kan kun indregnes i regnskaberne, når Kommissionen vedtager sine beslutninger vedrørende afslutning af regnskaber eller lignende procedurer. |
| --- | --- |

1.11.

Årsregnskaberne viser de finansielle oplysninger, sådan som de kendes på det tidspunkt, hvor regnskaberne afsluttes. Oplysningernes pålidelighed vil altid afhænge af resultaterne af den revision, der foretages på dette tidspunkt eller efterfølgende. De beløb, der skal inddrives, kan kun indregnes i regnskaberne, når Kommissionen vedtager sine beslutninger vedrørende afslutning af regnskaber eller lignende procedurer.

Kommissionen er ved at udarbejde regler for den regnskabsmæssige behandling af sådanne inddrivelser og for forbedring af de forklarende noter til årsregnskaberne som led i moderniseringen af regnskabssystemet. Virkningerne af denne analyse skulle kunne ses i årsregnskaberne for 2005.

Med hensyn til Kommissionens udsættelse af afgørelsen om regnskabsafslutning henvises til punkt 4.79.

Budgetforpligtelser og eventualforpligtelser

| 1.12. | Ifølge den nye finansforordning, der gælder fra 1. januar 2003, kan budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over mere end et regnskabsår, opdeles i årlige trancher, hvis basisretsakten åbner mulighed for det (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Denne praksis, som man allerede tidligere havde anvendt i forbindelse med strukturfondene (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) i overensstemmelse med de forordninger, der gælder for dette område, kan nu også udtrykkeligt anvendes på andre områder (f.eks. i forbindelse med de internationale fiskeriaftaler og andre foranstaltninger udadtil). Beløb, som i medfør af finansforordningen endnu ikke er registreret som budgetforpligtelser, bogføres under eventualforpligtelser. Forpligtelserne defineres imidlertid ikke på samme måde på de forskellige områder, og det kan derfor være svært at fortolke tallene i beretningen om budgetgennemførelsen. |
| --- | --- |

1.12.

Ifølge den nye finansforordning, der gælder fra 1. januar 2003, kan budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over mere end et regnskabsår, opdeles i årlige trancher, hvis basisretsakten åbner mulighed for det (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Denne praksis, som man allerede tidligere havde anvendt i forbindelse med strukturfondene (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) i overensstemmelse med de forordninger, der gælder for dette område, kan nu også udtrykkeligt anvendes på andre områder (f.eks. i forbindelse med de internationale fiskeriaftaler og andre foranstaltninger udadtil). Beløb, som i medfør af finansforordningen endnu ikke er registreret som budgetforpligtelser, bogføres under eventualforpligtelser. Forpligtelserne defineres imidlertid ikke på samme måde på de forskellige områder, og det kan derfor være svært at fortolke tallene i beretningen om budgetgennemførelsen.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.12. | Kommissionen er opmærksom på dette spørgsmål og har derfor forbedret de forklarende noter til regnskaberne, sådan at der medtages en klarere forklaring af behandlingen af forpligtelser, jf. finansforordningen, særlig ved henvisning til medtagelsen af eventualforpligtelser vedrørende budgetforpligtelser for opdelte bevillinger, der endnu ikke er registreret for fremtidige år. |
| --- | --- |

1.12.

Kommissionen er opmærksom på dette spørgsmål og har derfor forbedret de forklarende noter til regnskaberne, sådan at der medtages en klarere forklaring af behandlingen af forpligtelser, jf. finansforordningen, særlig ved henvisning til medtagelsen af eventualforpligtelser vedrørende budgetforpligtelser for opdelte bevillinger, der endnu ikke er registreret for fremtidige år.

Bemærkninger om det konsoliderede regnskab: balancen

Traditionelle egne indtægter

| 1.13. | Pr. 31. december 2003 blev der foretaget en værdinedsættelse af de konstaterede fordringer i det særskilte regnskab, det såkaldte »B-regnskab«, på 1 043,9 millioner euro, så nettobeløbet i Kommissionens regnskab nu er på 729,3 millioner euro. Denne korrektion blev foretaget i erkendelse af, at det er tvivlsomt, om et stort antal af disse fordringer vil kunne inddrives. Værdinedsættelsen er beregnet statistisk, og der er tale om et anslået beløb. |
| --- | --- |

1.13.

Pr. 31. december 2003 blev der foretaget en værdinedsættelse af de konstaterede fordringer i det særskilte regnskab, det såkaldte »B-regnskab«, på 1 043,9 millioner euro, så nettobeløbet i Kommissionens regnskab nu er på 729,3 millioner euro. Denne korrektion blev foretaget i erkendelse af, at det er tvivlsomt, om et stort antal af disse fordringer vil kunne inddrives. Værdinedsættelsen er beregnet statistisk, og der er tale om et anslået beløb.

| 1.13. | Inden udgangen af 2004 forventes der formelt vedtaget ændringer, der betyder, at medlemsstaterne i deres særskilte regnskab skal fremlægge årlige skøn over de gældsbeløb, som sandsynligvis ikke kan inddrives. |
| --- | --- |

1.13.

Inden udgangen af 2004 forventes der formelt vedtaget ændringer, der betyder, at medlemsstaterne i deres særskilte regnskab skal fremlægge årlige skøn over de gældsbeløb, som sandsynligvis ikke kan inddrives.

Opgørelse over diverse debitorer

| 1.14. | Opgørelsen over diverse debitorer volder fortsat problemer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Foreløbige betalinger konteres stadig som endelige udgifter, og fordringer, som skal inkasseres, fastlægges og registreres ikke med det samme i regnskaberne. De anvisningsberettigede tjenester har ingen hensigtsmæssige procedurer for intern kontrol af diverse indtægter, og Retten kan derfor ikke få sikkerhed for, at alle fordringer er opgjort korrekt og med det fulde beløb. |
| --- | --- |

1.14.

Opgørelsen over diverse debitorer volder fortsat problemer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Foreløbige betalinger konteres stadig som endelige udgifter, og fordringer, som skal inkasseres, fastlægges og registreres ikke med det samme i regnskaberne. De anvisningsberettigede tjenester har ingen hensigtsmæssige procedurer for intern kontrol af diverse indtægter, og Retten kan derfor ikke få sikkerhed for, at alle fordringer er opgjort korrekt og med det fulde beløb.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.14. | Se også svar til punkt 1.10 e). |
| --- | --- |

1.14.

Se også svar til punkt 1.10 e).

Kontrollen med foreløbige betalinger og forfinansieringer vil blive forbedret fra 2005 som led i moderniseringen af regnskabssystemet.

| 1.15. | Retten konstaterede, at der er sket forbedringer, særlig efter at man er begyndt at modregne fordringerne i de beløb, der skal udbetales, men inddrivningen af et stort antal fordringer er væsentligt forsinket. Hertil kommer, at der ikke automatisk beregnes og opkræves morarenter, og at der ikke er en procedure for beregning og regnskabsføring af påløbne renter pr. regnskabsårets udgang. Retten mener, at opfølgningen af de forsinkede tilbagebetalinger bør samordnes mere effektivt på centralt niveau, og at der bør etableres en ordning, så man kan være sikker på, at de berørte tjenester registrerer fordringerne med det samme. |
| --- | --- |

1.15.

Retten konstaterede, at der er sket forbedringer, særlig efter at man er begyndt at modregne fordringerne i de beløb, der skal udbetales, men inddrivningen af et stort antal fordringer er væsentligt forsinket. Hertil kommer, at der ikke automatisk beregnes og opkræves morarenter, og at der ikke er en procedure for beregning og regnskabsføring af påløbne renter pr. regnskabsårets udgang. Retten mener, at opfølgningen af de forsinkede tilbagebetalinger bør samordnes mere effektivt på centralt niveau, og at der bør etableres en ordning, så man kan være sikker på, at de berørte tjenester registrerer fordringerne med det samme.

| 1.15. | Kommissionen har siden begyndelsen af 2003 indført en central koordinering af inddrivelser og overvåger ubetalte indtægtsordrer ved hjælp af en kvartalsbalance, der viser de udestående ubetalte indtægtsordrer pr. kvartal og pr. anvisningsberettiget. I sin database registrerer Kommissionen også opfølgningsforanstaltningerne for hver enkelt indtægtsordre og de indikatorer, der ledsager kvartalsbalancen. |
| --- | --- |

1.15.

Kommissionen har siden begyndelsen af 2003 indført en central koordinering af inddrivelser og overvåger ubetalte indtægtsordrer ved hjælp af en kvartalsbalance, der viser de udestående ubetalte indtægtsordrer pr. kvartal og pr. anvisningsberettiget. I sin database registrerer Kommissionen også opfølgningsforanstaltningerne for hver enkelt indtægtsordre og de indikatorer, der ledsager kvartalsbalancen.

Siden 2004 har regnskabsføreren brugt et it-værktøj til at overvåge inddrivelsen af morarenter og – med henblik på disse renter - en oversigt over indtægtsordrer udarbejdet af den ansvarlige anvisningsberettigede. Renterne registreres i regnskaberne i løbet af det år, hvor de modtages, men der foretages ikke nogen vurdering af påløbne renter ved årets slutning som nævnt af Retten. Dette spørgsmål vil blive taget op i forbindelse med projektet om modernisering af regnskabssystemet og overgangen til periodiseringsprincippet.

Likviditetsstyring

| 1.16. | Siden regnskabsåret 1999 har Retten fremsat flere bemærkninger om edb-systemet Sincom2. Bemærkningerne om aspekter vedrørende systemets sikkerhed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) vedrørte særlig det betalingssystem, der anvendes i Kommissionens kassererkontor, som har accepteret disse bemærkninger og forpligtet sig til at løse de påviste problemer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). I 2002 og i begyndelsen af 2003 gennemførte den interne revisionsfunktion (Internal Audit Capability) (IAC) i Generaldirektoratet for Budget samt den interne revisionstjeneste (Internal Audit Service) (IAS) en revision af Kommissionens kassererkontor, og denne revision bekræftede, at de problemer, Retten havde peget på, fortsat består. |
| --- | --- |

1.16.

Siden regnskabsåret 1999 har Retten fremsat flere bemærkninger om edb-systemet Sincom2. Bemærkningerne om aspekter vedrørende systemets sikkerhed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) vedrørte særlig det betalingssystem, der anvendes i Kommissionens kassererkontor, som har accepteret disse bemærkninger og forpligtet sig til at løse de påviste problemer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). I 2002 og i begyndelsen af 2003 gennemførte den interne revisionsfunktion (Internal Audit Capability) (IAC) i Generaldirektoratet for Budget samt den interne revisionstjeneste (Internal Audit Service) (IAS) en revision af Kommissionens kassererkontor, og denne revision bekræftede, at de problemer, Retten havde peget på, fortsat består.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.17. | Som led i det arbejde, der er udført med henblik på DAS-erklæringen for 2003, har Retten fulgt op på de bemærkninger, den tidligere har fremsat. Opfølgningen har vist, at der fortsat er punkter, som endnu ikke er blevet behandlet, f.eks. visse sikkerhedsaspekter og spørgsmålet om funktionsadskillelse. |
| --- | --- |

1.17.

Som led i det arbejde, der er udført med henblik på DAS-erklæringen for 2003, har Retten fulgt op på de bemærkninger, den tidligere har fremsat. Opfølgningen har vist, at der fortsat er punkter, som endnu ikke er blevet behandlet, f.eks. visse sikkerhedsaspekter og spørgsmålet om funktionsadskillelse.

| 1.18. | For at kunne styre de risici, der er tale om, bør sikkerhedsmodellen forbedres for så vidt angår definitionen og forvaltningen af brugerprofiler samt brugernes adgangsrettigheder til systemets forskellige funktioner. På kassererkontoret har nogle af brugerne flere uforenelige funktioner. Der er mange brugere, der fungerer som administrator eller har en lignende funktion, hvilket betyder, at de kan gennemføre alle transaktioner i systemet. Nogle af brugerne har en generisk og ikke en personlig brugerprofil, hvilket gør det vanskeligt at overvåge deres aktiviteter. Retten konstaterede ligeledes, at der ad hoc oprettes generiske brugere for bestemte perioder og til bestemte formål, men med omfattende adgangsrettigheder. |
| --- | --- |

1.18.

For at kunne styre de risici, der er tale om, bør sikkerhedsmodellen forbedres for så vidt angår definitionen og forvaltningen af brugerprofiler samt brugernes adgangsrettigheder til systemets forskellige funktioner. På kassererkontoret har nogle af brugerne flere uforenelige funktioner. Der er mange brugere, der fungerer som administrator eller har en lignende funktion, hvilket betyder, at de kan gennemføre alle transaktioner i systemet. Nogle af brugerne har en generisk og ikke en personlig brugerprofil, hvilket gør det vanskeligt at overvåge deres aktiviteter. Retten konstaterede ligeledes, at der ad hoc oprettes generiske brugere for bestemte perioder og til bestemte formål, men med omfattende adgangsrettigheder.

| 1.18. | Kommissionen er enig i, at der var for mange brugere med udvidede adgangsrettigheder. Antallet er nu blevet reduceret væsentligt. Kommissionen er ved at udvikle og vil inden udgangen af 2004 indføre et nyt rapporteringssystem, sådan at den bliver i stand til at identificere sådanne tilfælde i fremtiden. |
| --- | --- |

1.18.

Kommissionen er enig i, at der var for mange brugere med udvidede adgangsrettigheder. Antallet er nu blevet reduceret væsentligt. Kommissionen er ved at udvikle og vil inden udgangen af 2004 indføre et nyt rapporteringssystem, sådan at den bliver i stand til at identificere sådanne tilfælde i fremtiden.

Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge adgangsrettighederne til det centrale regnskabssystem med hjælp fra en specialiseret konsulent. Arbejdet forventes afsluttet i slutningen af 2004 i god tid før indførelsen af det nye regnskabssystem (ABAC).

| 1.19. | Når betalingerne udløses i det centrale regnskabssystem, overføres filerne med alle betalingsdataene til et system, som sørger for forbindelsen til bankerne. Kommissionen bør fortsætte det arbejde, den har sat i gang, for fuldt ud at kunne styre dataintegriteten for så vidt angår dataene i de filer, der overføres til bankerne. |
| --- | --- |

1.19.

Når betalingerne udløses i det centrale regnskabssystem, overføres filerne med alle betalingsdataene til et system, som sørger for forbindelsen til bankerne. Kommissionen bør fortsætte det arbejde, den har sat i gang, for fuldt ud at kunne styre dataintegriteten for så vidt angår dataene i de filer, der overføres til bankerne.

| 1.19. | Generaldirektoratet for Budget indførte i november 2003 en ny beskyttelsesmekanisme for betalingstransaktioner mellem SINCOM2 og SWIFT-nettet. Denne mekanisme er endnu ikke helt på plads. De transaktioner, der endnu ikke er omfattet af den nye beskyttelse, er småtransaktioner, som er vanskelige at ændre på grund af deres særlige karakter. Generaldirektoratet for Budget har planlagt at udvide den nye beskyttelse - som er kompliceret at iværksætte for den type transaktioner - inden udgangen af 2004. |
| --- | --- |

1.19.

Generaldirektoratet for Budget indførte i november 2003 en ny beskyttelsesmekanisme for betalingstransaktioner mellem SINCOM2 og SWIFT-nettet. Denne mekanisme er endnu ikke helt på plads. De transaktioner, der endnu ikke er omfattet af den nye beskyttelse, er småtransaktioner, som er vanskelige at ændre på grund af deres særlige karakter. Generaldirektoratet for Budget har planlagt at udvide den nye beskyttelse - som er kompliceret at iværksætte for den type transaktioner - inden udgangen af 2004.

| 1.20. | I 2003 ændrede Kommissionen sin tekniske infrastruktur. Den har udarbejdet en ny nødplan, som endnu ikke er testet. For så vidt angår likviditetsstyringen gennemførte man en test (17. februar 2004) for at sikre, at en anden site overtager bankforbindelsessystemet i tilfælde af funktionssvigt, og testen viste, at igangsætningsproceduren bør forbedres. |
| --- | --- |

1.20.

I 2003 ændrede Kommissionen sin tekniske infrastruktur. Den har udarbejdet en ny nødplan, som endnu ikke er testet. For så vidt angår likviditetsstyringen gennemførte man en test (17. februar 2004) for at sikre, at en anden site overtager bankforbindelsessystemet i tilfælde af funktionssvigt, og testen viste, at igangsætningsproceduren bør forbedres.

| 1.20. | Nødplanen for SINCOM2 blev testet i november 2002. Med indførelsen af Kommissionens nye regnskabssystem (ABAC) i januar 2005 vil de funktionelle ændringer og ændringerne af den tekniske struktur medføre, at der skal udarbejdes en ny nødplan. For så vidt angår likviditetsstyringen, vil Generaldirektoratet for Budget inden udgangen af 2004 indføre de forbedringer, der identificeres under testkørselen, i SWIFT-nødplanens startprocedure. |
| --- | --- |

1.20.

Nødplanen for SINCOM2 blev testet i november 2002. Med indførelsen af Kommissionens nye regnskabssystem (ABAC) i januar 2005 vil de funktionelle ændringer og ændringerne af den tekniske struktur medføre, at der skal udarbejdes en ny nødplan. For så vidt angår likviditetsstyringen, vil Generaldirektoratet for Budget inden udgangen af 2004 indføre de forbedringer, der identificeres under testkørselen, i SWIFT-nødplanens startprocedure.

| 1.21. | Ud over de problemer, der peges på i punkt 1.16, er der rejst en række andre spørgsmål, som endnu ikke er blevet behandlet tilfredsstillende: |
| --- | --- |

1.21.

Ud over de problemer, der peges på i punkt 1.16, er der rejst en række andre spørgsmål, som endnu ikke er blevet behandlet tilfredsstillende:

| 1.21. | |
| --- | --- |

1.21.

| a) | den nye finansforordning er trådt i kraft, men der er endnu ikke fastlagt rammer for forskudsforvaltningerne |
| --- | --- |

a)

den nye finansforordning er trådt i kraft, men der er endnu ikke fastlagt rammer for forskudsforvaltningerne

| a) | Selv om forskudsforvaltningen i kassererkontoret ikke er blevet fuldstændig tilpasset, er der blevet afsat ekstra ressourcer til det, navnlig for at kontrollere bankkontiene for forskudsforvaltningen. |
| --- | --- |

a)

Selv om forskudsforvaltningen i kassererkontoret ikke er blevet fuldstændig tilpasset, er der blevet afsat ekstra ressourcer til det, navnlig for at kontrollere bankkontiene for forskudsforvaltningen.

| b) | der er endnu ikke fundet en løsning som kan hindre, at regnskabsposteringer registreres på lukkede bankkonti, uden at informationerne om bevægelserne på kontiene samtidig går tabt |
| --- | --- |

b)

der er endnu ikke fundet en løsning som kan hindre, at regnskabsposteringer registreres på lukkede bankkonti, uden at informationerne om bevægelserne på kontiene samtidig går tabt

| b) | Siden begyndelsen af 2004 har der været en it-procedure, der forhindrer enhver postering i hovedbogholderiet i sammenhæng med lukkede bankkonti. |
| --- | --- |

b)

Siden begyndelsen af 2004 har der været en it-procedure, der forhindrer enhver postering i hovedbogholderiet i sammenhæng med lukkede bankkonti.

| c) | der bør foretages en klar og formaliseret adskillelse af opgaverne og ansvarsområderne i kassererkontoret, så man både sikrer en hensigtsmæssig funktionsadskillelse og en effektiv forvaltning af de fornødne subdelegationer. |
| --- | --- |

c)

der bør foretages en klar og formaliseret adskillelse af opgaverne og ansvarsområderne i kassererkontoret, så man både sikrer en hensigtsmæssig funktionsadskillelse og en effektiv forvaltning af de fornødne subdelegationer.

| c) | Regnskabsføreren gav formelt kassererkontoret delegation i september 2004. |
| --- | --- |

c)

Regnskabsføreren gav formelt kassererkontoret delegation i september 2004.

Handlingsplan for modernisering af regnskabssystemet

| 1.22. | Den 17. december 2002 vedtog Kommissionen en handlingsplan for modernisering af De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), som imødekommer en række af Rettens tidligere bemærkninger og tager hensyn til bestemmelserne i den nye finansforordning, som blev vedtaget i juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Denne handlingsplan, som skulle være fuldt ud operationel fra 1. januar 2005, omfatter to dele: en om vedtagelsen af det nye regnskabssystem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) og en om det edb-system, der er nødvendigt for at kunne anvende det (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De to udvalg, overvågningsudvalget og det rådgivende udvalg for regnskabsstandarder, der skulle nedsættes i henhold til handlingsplanen, blev nedsat i første kvartal af 2003. |
| --- | --- |

1.22.

Den 17. december 2002 vedtog Kommissionen en handlingsplan for modernisering af De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), som imødekommer en række af Rettens tidligere bemærkninger og tager hensyn til bestemmelserne i den nye finansforordning, som blev vedtaget i juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Denne handlingsplan, som skulle være fuldt ud operationel fra 1. januar 2005, omfatter to dele: en om vedtagelsen af det nye regnskabssystem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) og en om det edb-system, der er nødvendigt for at kunne anvende det (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De to udvalg, overvågningsudvalget og det rådgivende udvalg for regnskabsstandarder, der skulle nedsættes i henhold til handlingsplanen, blev nedsat i første kvartal af 2003.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.23. | Det rådgivende udvalg for regnskabsstandarder, som Kommissionens regnskabsfører er formand for, var sammensat af repræsentanter for institutionerne (Europa-Parlamentet, Domstolen og Kommissionen) og for nogle af de decentrale organer (kontorer) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) samt af eksterne eksperter. Dets mål var at foretage en undersøgelse af de internationale regnskabsstandarder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) og tilpasse dem til fællesskabsmiljøet som foreskrevet i finansforordningens artikel 133, stk. 2. Som resultat af denne undersøgelse blev der i april 2004 fremlagt 15 udkast til grundlæggende regnskabsstandarder, som dækker de forskellige områder, der vil skulle behandles regnskabsmæssigt, således at der kan opstilles et årsregnskab, som overholder periodiseringsprincippet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.23.

Det rådgivende udvalg for regnskabsstandarder, som Kommissionens regnskabsfører er formand for, var sammensat af repræsentanter for institutionerne (Europa-Parlamentet, Domstolen og Kommissionen) og for nogle af de decentrale organer (kontorer) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) samt af eksterne eksperter. Dets mål var at foretage en undersøgelse af de internationale regnskabsstandarder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) og tilpasse dem til fællesskabsmiljøet som foreskrevet i finansforordningens artikel 133, stk. 2. Som resultat af denne undersøgelse blev der i april 2004 fremlagt 15 udkast til grundlæggende regnskabsstandarder, som dækker de forskellige områder, der vil skulle behandles regnskabsmæssigt, således at der kan opstilles et årsregnskab, som overholder periodiseringsprincippet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.24. | Disse grundlæggende regler er endnu ikke godkendt endeligt af Kommissionens regnskabsfører, som også skal sørge for deres gennemførelse i form af kontoplaner, der skal anvendes i de institutioner og organer, hvis regnskaber skal konsolideres (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Med hensyn til den tidsplan, der er fastsat i Kommissionens handlingsplan, er arbejdet nu så langt fremme, at det ser ud, som om fristerne vil kunne overholdes. De grundlæggende regnskabsregler og kontoplanerne for de enheder, hvis regnskaber skal konsolideres, skulle således være klar, når regnskaberne for regnskabsåret 2005 skal opstilles. |
| --- | --- |

1.24.

Disse grundlæggende regler er endnu ikke godkendt endeligt af Kommissionens regnskabsfører, som også skal sørge for deres gennemførelse i form af kontoplaner, der skal anvendes i de institutioner og organer, hvis regnskaber skal konsolideres (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Med hensyn til den tidsplan, der er fastsat i Kommissionens handlingsplan, er arbejdet nu så langt fremme, at det ser ud, som om fristerne vil kunne overholdes. De grundlæggende regnskabsregler og kontoplanerne for de enheder, hvis regnskaber skal konsolideres, skulle således være klar, når regnskaberne for regnskabsåret 2005 skal opstilles.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.24. | Alle generaldirektorater blev hørt om udkastet til regnskabsregler i juni 2004 ligesom regnskabsførerne for institutionerne og agenturerne (i overensstemmelse med artikel 133 i finansforordningen). Ved færdigudarbejdelsen af reglerne blev der taget hensyn til deres bemærkninger og kommentarer. Disse regler er blevet brugt som grundlag for udarbejdelsen af regnskabsmanualen. Formålet med manualen er at beskrive anvendelsen af reglerne og det nye regnskabssystem. Generaldirektoraterne blev hørt om udkastet til manual i juli 2004. |
| --- | --- |

1.24.

Alle generaldirektorater blev hørt om udkastet til regnskabsregler i juni 2004 ligesom regnskabsførerne for institutionerne og agenturerne (i overensstemmelse med artikel 133 i finansforordningen). Ved færdigudarbejdelsen af reglerne blev der taget hensyn til deres bemærkninger og kommentarer. Disse regler er blevet brugt som grundlag for udarbejdelsen af regnskabsmanualen. Formålet med manualen er at beskrive anvendelsen af reglerne og det nye regnskabssystem. Generaldirektoraterne blev hørt om udkastet til manual i juli 2004.

Kontoplanen blev også færdiggjort i juli 2004, igen på grundlag af de nye regnskabsregler og efter høring af institutionerne og agenturerne.

Regnskabsreglerne blev vedtaget af Kommissionens regnskabsfører i sidste kvartal af 2004.

| 1.25. | For så vidt angår edb-delen er det planlagt, at der skal udvikles et integreret informationssystem, som generelt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) vil komme til at omfatte alle de regnskabsmæssige data, der er nødvendige for, at der i overensstemmelse med finansforordningen vil kunne opstilles et regnskab, som overholder periodiseringsprincippet fra 1. januar 2005. Arbejdet med regnskabsstandarder er nu så langt fremme, at man har kunnet fastlægge systemets arkitektur og en funktionsoversigt. De ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes lokale systemer skal kobles til det centrale informationssystem. Men, som Retten tidligere har anført (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), er tidsplanen for de nødvendige tilpasninger og valideringer meget ambitiøs, og der er risiko for, at Kommissionen vil blive nødt til lidt efter lidt at justere de eksisterende systemer. |
| --- | --- |

1.25.

For så vidt angår edb-delen er det planlagt, at der skal udvikles et integreret informationssystem, som generelt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) vil komme til at omfatte alle de regnskabsmæssige data, der er nødvendige for, at der i overensstemmelse med finansforordningen vil kunne opstilles et regnskab, som overholder periodiseringsprincippet fra 1. januar 2005. Arbejdet med regnskabsstandarder er nu så langt fremme, at man har kunnet fastlægge systemets arkitektur og en funktionsoversigt. De ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes lokale systemer skal kobles til det centrale informationssystem. Men, som Retten tidligere har anført (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), er tidsplanen for de nødvendige tilpasninger og valideringer meget ambitiøs, og der er risiko for, at Kommissionen vil blive nødt til lidt efter lidt at justere de eksisterende systemer.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.25. | Projektet implementeres i store træk fortsat i overensstemmelse med tidsplanen i Kommissionens meddelelse af 17. december 2002 og den mere detaljerede projektplan, der blev foreslået den 8. juli 2003. Når it-funktionerne er blevet færdigudviklet og testet, forventes det nye centrale it-system, benævnt ABAC, at være parat til at sikre overgangen til periodiseringsprincippet i 2005. Hovedparten af den it-systemudvikling, som kræves af andre generaldirektorater end Generaldirektoratet for Budget, er planlagt til at finde sted i anden halvdel af 2004. Ifølge de gennemførelsesvurderinger, der blev modtaget frem til udgangen af juni 2004, forventer alle at være færdige med udviklingsarbejdet i slutningen af 2004. I betragtning af at der kun er kort tid tilbage, forventer flere af de involverede at afslutte arbejdet så sent, at der ikke er nogen margen for uforudsete problemer. |
| --- | --- |

1.25.

Projektet implementeres i store træk fortsat i overensstemmelse med tidsplanen i Kommissionens meddelelse af 17. december 2002 og den mere detaljerede projektplan, der blev foreslået den 8. juli 2003. Når it-funktionerne er blevet færdigudviklet og testet, forventes det nye centrale it-system, benævnt ABAC, at være parat til at sikre overgangen til periodiseringsprincippet i 2005. Hovedparten af den it-systemudvikling, som kræves af andre generaldirektorater end Generaldirektoratet for Budget, er planlagt til at finde sted i anden halvdel af 2004. Ifølge de gennemførelsesvurderinger, der blev modtaget frem til udgangen af juni 2004, forventer alle at være færdige med udviklingsarbejdet i slutningen af 2004. I betragtning af at der kun er kort tid tilbage, forventer flere af de involverede at afslutte arbejdet så sent, at der ikke er nogen margen for uforudsete problemer.

Moderniseringsprojektet har i meget vid udstrækning nået de opstillede mål og sigter på fortsat at overholde den fastsatte tidsfrist for opfyldelse af de formelle krav i den nye finansforordning i 2005. Kommissionen mener stadig, at dette ambitiøse mål er realisabelt, men om det lykkes, afhænger af de risici, der altid er forbundet med løsningen af store it-udviklingsprojekter.

| 1.26. | Opstillingen af åbningsbalancen pr. 1. januar 2005 er helt afgørende for, at overgangen fra et kasseregnskabssystem til et regnskab baseret på periodiseringsprincippet kan lykkes. Med dette for øje vil regnskabsdataene skulle behandles på en sådan måde, at man sikrer, at de sammenligningselementer, der skal anvendes ved opstillingen af årsregnskabet for 2005, er til rådighed. Det er derfor vigtigt, at der afsættes tilstrækkeligt mange ressourcer i de anvisningsberettigede tjenester, så denne meget omfattende opgave kan udføres korrekt, og at de centrale regnskabstjenester udstikker hensigtsmæssige rammer og sørger for den fornødne overvågning. Det er også vigtigt, at regnskabsføreren sikrer sig, at de anvisningsberettigede tjenesters procedurer for initiering og verificering af regnskabsmæssige transaktioner tilrettelægges på en sådan måde, at de sikrer, at transaktionerne konteres korrekt, så snart de er foretaget, også selv om det ifølge finansforordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) er den anvisningsberettigede, som er ansvarlig for, at oplysningerne er pålidelige. |
| --- | --- |

1.26.

Opstillingen af åbningsbalancen pr. 1. januar 2005 er helt afgørende for, at overgangen fra et kasseregnskabssystem til et regnskab baseret på periodiseringsprincippet kan lykkes. Med dette for øje vil regnskabsdataene skulle behandles på en sådan måde, at man sikrer, at de sammenligningselementer, der skal anvendes ved opstillingen af årsregnskabet for 2005, er til rådighed. Det er derfor vigtigt, at der afsættes tilstrækkeligt mange ressourcer i de anvisningsberettigede tjenester, så denne meget omfattende opgave kan udføres korrekt, og at de centrale regnskabstjenester udstikker hensigtsmæssige rammer og sørger for den fornødne overvågning. Det er også vigtigt, at regnskabsføreren sikrer sig, at de anvisningsberettigede tjenesters procedurer for initiering og verificering af regnskabsmæssige transaktioner tilrettelægges på en sådan måde, at de sikrer, at transaktionerne konteres korrekt, så snart de er foretaget, også selv om det ifølge finansforordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) er den anvisningsberettigede, som er ansvarlig for, at oplysningerne er pålidelige.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.26. | Kommissionen er klar over betydningen og omfanget af øvelsen med at opstille åbningsbalancen, og derfor har den afsat passende ressourcer til de relevante tjenestegrene, sådan at de kan løse denne opgave. Generaldirektoraterne har fået ekstra menneskelige ressourcer, der skal hjælpe med at opstille åbningsbalancerne for forfinansieringer, fakturaer og garantier og oprette nye sagsmapper over juridiske personer. De centrale tjenestegrene har også afholdt møder med generaldirektoraterne for at indhente yderligere oplysninger og støtte, og der er en konstant dialog mellem de to parter. Desuden findes der en FAQ-liste på Intranet. |
| --- | --- |

1.26.

Kommissionen er klar over betydningen og omfanget af øvelsen med at opstille åbningsbalancen, og derfor har den afsat passende ressourcer til de relevante tjenestegrene, sådan at de kan løse denne opgave. Generaldirektoraterne har fået ekstra menneskelige ressourcer, der skal hjælpe med at opstille åbningsbalancerne for forfinansieringer, fakturaer og garantier og oprette nye sagsmapper over juridiske personer. De centrale tjenestegrene har også afholdt møder med generaldirektoraterne for at indhente yderligere oplysninger og støtte, og der er en konstant dialog mellem de to parter. Desuden findes der en FAQ-liste på Intranet.

Regnskabsføreren skal validere de anvisningsberettigedes systemer som foreskrevet i finansforordningen. Kommissionen sørger for uddannelse og vejledning, sådan at de anvisningsberettigede tjenester kan indføre de procedurer, som skal sikre regnskabsdataenes pålidelighed.

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Egne indtægter

| 1.27. | Retten har gennemført sit revisionsarbejde med de begrænsninger, som der redegøres for i punkt 3.6 og 3.42. |
| --- | --- |

1.27.

Retten har gennemført sit revisionsarbejde med de begrænsninger, som der redegøres for i punkt 3.6 og 3.42.

| 1.28. | Selv om de transaktioner, Retten undersøgte, som helhed ikke er behæftet med væsentlige fejl, konstateredes der under revisionen en række elementer i kontrol- og overvågningssystemerne og i medlemsstaternes regnskab over traditionelle egne indtægter, som bør forbedres med henblik på at mindske risikoen for, at Fællesskabets egne indtægter ikke overdrages korrekt og med det fulde beløb (jf. punkt 3.59-3.62). |
| --- | --- |

1.28.

Selv om de transaktioner, Retten undersøgte, som helhed ikke er behæftet med væsentlige fejl, konstateredes der under revisionen en række elementer i kontrol- og overvågningssystemerne og i medlemsstaternes regnskab over traditionelle egne indtægter, som bør forbedres med henblik på at mindske risikoen for, at Fællesskabets egne indtægter ikke overdrages korrekt og med det fulde beløb (jf. punkt 3.59-3.62).

| 1.28. | Kommissionen vil sørge for, at Rettens særlige resultater vedrørende de pågældende medlemsstater følges op. I mellemtiden forventer Kommissionen, at en ændring af regnskabskravene for de traditionelle egne indtægter vil medføre, at medlemsstaterne skal føre mere nøjagtige og pålidelige særskilte regnskaber. |
| --- | --- |

1.28.

Kommissionen vil sørge for, at Rettens særlige resultater vedrørende de pågældende medlemsstater følges op. I mellemtiden forventer Kommissionen, at en ændring af regnskabskravene for de traditionelle egne indtægter vil medføre, at medlemsstaterne skal føre mere nøjagtige og pålidelige særskilte regnskaber.

| 1.29. | Når der ses bort fra de forbehold, der fremsættes med hensyn til overvågningen af, at præferenceaftalerne overholdes, erklærer de ansvarlige generaldirektører, at de indførte kontrolprocedurer giver den fornødne sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, hvilket resultaterne af Rettens revision bekræfter (jf. punkt 3.58). |
| --- | --- |

1.29.

Når der ses bort fra de forbehold, der fremsættes med hensyn til overvågningen af, at præferenceaftalerne overholdes, erklærer de ansvarlige generaldirektører, at de indførte kontrolprocedurer giver den fornødne sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, hvilket resultaterne af Rettens revision bekræfter (jf. punkt 3.58).

| 1.30. | Generelt er situationen for området som helhed stabil i forhold til de foregående år. Der er dog fortsat behov for forbedringer på hele området, så risiciene i relation til nøjagtigheden af de statistiske oplysninger, der ligger til grund for beregningen af indtægterne (moms og BNI), og lovligheden og den formelle rigtighed for så vidt angår en række transaktioner elimineres. |
| --- | --- |

1.30.

Generelt er situationen for området som helhed stabil i forhold til de foregående år. Der er dog fortsat behov for forbedringer på hele området, så risiciene i relation til nøjagtigheden af de statistiske oplysninger, der ligger til grund for beregningen af indtægterne (moms og BNI), og lovligheden og den formelle rigtighed for så vidt angår en række transaktioner elimineres.

| 1.30. | Kommissionen noterer sig de svagheder, som Retten påpeger i konklusionerne i kapitel 3, og vil undersøge mulighederne for at afhjælpe dem. |
| --- | --- |

1.30.

Kommissionen noterer sig de svagheder, som Retten påpeger i konklusionerne i kapitel 3, og vil undersøge mulighederne for at afhjælpe dem.

Den fælles landbrugspolitik

| 1.31. | Rettens revision af, hvordan kontrol- og overvågningssystemerne fungerer i medlemsstaterne, viste, at IFKS generelt er en nyttig informationskilde til vurdering af betalingernes lovlighed og formelle rigtighed for så vidt angår 58 % af udgifterne til den fælles landbrugspolitik. For så vidt angår den støtte, der ydes i forhold til de producerede mængder (olivenolie, bomuld, tobak og tørret foder), støtten til udvikling af landdistrikterne, eksportrestitutioner og interventionsoplagring, blev der til gengæld konstateret inkonsekvenser og kontrolsvigt (jf. punkt 4.24-4.46). |
| --- | --- |

1.31.

Rettens revision af, hvordan kontrol- og overvågningssystemerne fungerer i medlemsstaterne, viste, at IFKS generelt er en nyttig informationskilde til vurdering af betalingernes lovlighed og formelle rigtighed for så vidt angår 58 % af udgifterne til den fælles landbrugspolitik. For så vidt angår den støtte, der ydes i forhold til de producerede mængder (olivenolie, bomuld, tobak og tørret foder), støtten til udvikling af landdistrikterne, eksportrestitutioner og interventionsoplagring, blev der til gengæld konstateret inkonsekvenser og kontrolsvigt (jf. punkt 4.24-4.46).

| 1.31. | Kommissionen mener, at den overvågning og kontrol, den udøver over den fælles landbrugspolitik, danner et sundt grundlag for at modvirke risikoen for uregelmæssigheder i de underliggende transaktioner. De fejl og udeladelser, der er konstateret på de nævnte områder, kan blive genstand for inddrivelser fra de pågældende medlemsstater inden for rammerne af regnskabsafslutningsproceduren. |
| --- | --- |

1.31.

Kommissionen mener, at den overvågning og kontrol, den udøver over den fælles landbrugspolitik, danner et sundt grundlag for at modvirke risikoen for uregelmæssigheder i de underliggende transaktioner. De fejl og udeladelser, der er konstateret på de nævnte områder, kan blive genstand for inddrivelser fra de pågældende medlemsstater inden for rammerne af regnskabsafslutningsproceduren.

| 1.32. | Som Retten allerede konstaterede i de foregående år, er der igen fejl, som indvirker væsentligt på udgifterne til den fælles landbrugspolitik taget under et. De største kategorier af landbrugsudgifter er dog ikke forbundet med den samme risiko med hensyn til lovlighed og formel rigtighed. Markafgrøder er mindre udsatte end dyrepræmier, mens der er større risiko forbundet med de andre udgiftskategorier samtidig med, at kontrollen her er mindre effektiv (jf. punkt 4.47). |
| --- | --- |

1.32.

Som Retten allerede konstaterede i de foregående år, er der igen fejl, som indvirker væsentligt på udgifterne til den fælles landbrugspolitik taget under et. De største kategorier af landbrugsudgifter er dog ikke forbundet med den samme risiko med hensyn til lovlighed og formel rigtighed. Markafgrøder er mindre udsatte end dyrepræmier, mens der er større risiko forbundet med de andre udgiftskategorier samtidig med, at kontrollen her er mindre effektiv (jf. punkt 4.47).

| 1.32. | Kommissionen fremhæver, at dets budget er udsat for risiko for uregelmæssigheder i de underliggende transaktioner som følge af de fællesskabsfinansierede støtteordningers karakter. Kommissionen bestræber sig for at begrænse denne risiko ved udformningen af støtteordningerne og ved hjælp af overvågningssystemer og kontrol med implementeringen af hver enkelt ordning. Ethvert kontrolsystem er en afvejning mellem omkostningerne ved kontrollen og fordelene ved kontrollen. I EU-sammenhæng består fordelen i at reducere risikoen for pengespild og i at begrænse risikoen for fejl til et tåleligt niveau, hvilket varierer fra budgetområde til budgetområde afhængigt af både omkostningen ved kontrol og transaktionernes iboende risiko for at indebære fejl og uregelmæssigheder. Dette synspunkt er i overensstemmelse med Rettens udtalelse nr. 2/2004 om »single audit«-modellen. |
| --- | --- |

1.32.

Kommissionen fremhæver, at dets budget er udsat for risiko for uregelmæssigheder i de underliggende transaktioner som følge af de fællesskabsfinansierede støtteordningers karakter. Kommissionen bestræber sig for at begrænse denne risiko ved udformningen af støtteordningerne og ved hjælp af overvågningssystemer og kontrol med implementeringen af hver enkelt ordning. Ethvert kontrolsystem er en afvejning mellem omkostningerne ved kontrollen og fordelene ved kontrollen. I EU-sammenhæng består fordelen i at reducere risikoen for pengespild og i at begrænse risikoen for fejl til et tåleligt niveau, hvilket varierer fra budgetområde til budgetområde afhængigt af både omkostningen ved kontrol og transaktionernes iboende risiko for at indebære fejl og uregelmæssigheder. Dette synspunkt er i overensstemmelse med Rettens udtalelse nr. 2/2004 om »single audit«-modellen.

Kommissionen har søgt at ændre støtten til direkte betalinger til landbrugerne, da en sådan ændring i politikken bl.a. begrænser risikoen for fonden og bidrager til at beskytte EU-skatteydernes interesser. Landbrugsreformen fra 2003, der blev fulgt op af den anden reformbølge i 2004 vedrørende middelhavsprodukter, vil yderligere forstærke denne positive udvikling. Medlemsstaterne måtte endvidere sikre, at mange af de ordninger, som Retten henviste til, blev forbundet med IFKS fra 1. januar 2003. Med hensyn til eksportrestitutioner og visse interventionsforanstaltninger er Kommissionen enig i, at disse ordninger er udsat for en større risiko. Den fortsatte reduktion af virkningen af uregelmæssigheder, som medlemsstaterne melder om, synes ikke desto mindre at tyde på, at den indsats, der er gjort gennem årene for at styrke kontrollerne og sanktionerne for ikke-IFKS-støtte (via ex post-kontrol i henhold til forordning (EF) nr. 4045/89 f.eks.), ikke har været uden effekt.

| 1.33. | Hvis generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug i højere grad udarbejdede sin rapport og afgav sin erklæring på grundlag af de mest relevante af de foreliggende oplysninger, som f.eks. IFKS, i stedet for at basere dem på elementer vedrørende regnskabsår tidligere end 2003, hvis brugbarhed i forbindelse med Rettens revisionserklæring er marginal, ville de bedre kunne anvendes til at vurdere de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 4.18-4.23). |
| --- | --- |

1.33.

Hvis generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug i højere grad udarbejdede sin rapport og afgav sin erklæring på grundlag af de mest relevante af de foreliggende oplysninger, som f.eks. IFKS, i stedet for at basere dem på elementer vedrørende regnskabsår tidligere end 2003, hvis brugbarhed i forbindelse med Rettens revisionserklæring er marginal, ville de bedre kunne anvendes til at vurdere de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 4.18-4.23).

| 1.33. | Revisionserklæringen fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug er for så vidt angår EUGFL, Garantisektionen, baseret på følgende elementer: |
| --- | --- |

1.33.

Revisionserklæringen fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug er for så vidt angår EUGFL, Garantisektionen, baseret på følgende elementer:

En effektiv regnskabsafslutningsprocedure som fastsat i artikel 53, stk. 5, i finansforordningen. De nødvendige finansielle korrektioner baseres på Kommissionens revisioner, som udføres i medlemsstaterne. Det forhold, at beslutningerne om regnskabsafslutning træffes nogle år efter det år, hvor udgifterne afholdes, er en integrerende del af proceduren, som indebærer, at medlemsstaterne har ret til at reagere på beslutningerne.

Den sikkerhed, som de udbetalende organers godkendelse giver, og den årlige godkendelsesprocedure samt IFKS er tre vigtige elementer, der sikrer, at man kan have stor tillid til kontrollen med de angivne udgifter.

En række andre elementer bidrager til at øge sikkerheden. Det drejer sig om de revisionsresultater, som er opnået af Kommissionens interne revisionstjeneste og den interne revisionsfunktion, og eventuelle oplysninger fra OLAF. Generaldirektoratet for Landbrug tager også hensyn til oplysninger fra Revisionsretten. I den årlige aktivitetsrapport fremhæves årets vigtigste resultater (jf. svar på punkt 4.22).

| 1.34. | Selv om risikoen med hensyn til lovlighed og formel rigtighed generelt styres bedre i forbindelse med IFKS, bør der for alle landbrugsudgifternes vedkommende fortsat arbejdes på at afhjælpe de betydelige svagheder, der blev konstateret i overvågnings- og kontrolsystemerne. Endvidere kunne indholdet af generaldirektørens rapport og erklæringens formulering forbedres, så den kunne anvendes som en informationskilde i forbindelse med Rettens revisionserklæring. |
| --- | --- |

1.34.

Selv om risikoen med hensyn til lovlighed og formel rigtighed generelt styres bedre i forbindelse med IFKS, bør der for alle landbrugsudgifternes vedkommende fortsat arbejdes på at afhjælpe de betydelige svagheder, der blev konstateret i overvågnings- og kontrolsystemerne. Endvidere kunne indholdet af generaldirektørens rapport og erklæringens formulering forbedres, så den kunne anvendes som en informationskilde i forbindelse med Rettens revisionserklæring.

| 1.34. | Kommissionen finder, at det nuværende system for statistisk rapportering i forbindelse med IFKS er effektivt. Den er enig i, at man bør tilstræbe forbedringer i de tilfælde, hvor medlemsstaterne har foretaget en ringe kontrol (f.eks. visse kontroller efter betaling). Under alle omstændigheder vil alle afvigelser blive undersøgt og behandlet inden for rammerne af regnskabsafslutningsproceduren på en passende måde. |
| --- | --- |

1.34.

Kommissionen finder, at det nuværende system for statistisk rapportering i forbindelse med IFKS er effektivt. Den er enig i, at man bør tilstræbe forbedringer i de tilfælde, hvor medlemsstaterne har foretaget en ringe kontrol (f.eks. visse kontroller efter betaling). Under alle omstændigheder vil alle afvigelser blive undersøgt og behandlet inden for rammerne af regnskabsafslutningsproceduren på en passende måde.

Generaldirektoratet for Landbrug vil tage hensyn til Rettens henstillinger i de fremtidige årlige aktivitetsrapporter.

Strukturforanstaltninger

| 1.35. | Rettens revision bekræftede, at der fortsat er svagheder i de systemer i medlemsstaterne, der skal sikre, at gennemførelsen af fællesskabsbudgettet overvåges og kontrolleres. Der blev kun konstateret begrænsede fremskridt for så vidt angår afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999. Det skyldes, at det materiale, medlemsstaterne indsender sammen med ansøgningerne om endelige betalinger, er ufuldstændigt og ikke egner sig som dokumentation. Hertil kommer, at Kommissionen har problemer med at behandle sagerne (jf. punkt 5.67). For så vidt angår forvaltnings- og kontrolsystemerne for perioden 2000-2006 bekræftede Rettens revision, at der fortsat er svagheder af samme art som i de foregående år (jf. punkt 5.68). |
| --- | --- |

1.35.

Rettens revision bekræftede, at der fortsat er svagheder i de systemer i medlemsstaterne, der skal sikre, at gennemførelsen af fællesskabsbudgettet overvåges og kontrolleres. Der blev kun konstateret begrænsede fremskridt for så vidt angår afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999. Det skyldes, at det materiale, medlemsstaterne indsender sammen med ansøgningerne om endelige betalinger, er ufuldstændigt og ikke egner sig som dokumentation. Hertil kommer, at Kommissionen har problemer med at behandle sagerne (jf. punkt 5.67). For så vidt angår forvaltnings- og kontrolsystemerne for perioden 2000-2006 bekræftede Rettens revision, at der fortsat er svagheder af samme art som i de foregående år (jf. punkt 5.68).

| 1.35. | Kommissionen mener, at det tilsyn og den kontrol, den udfører med strukturforanstaltningerne, danner et sundt grundlag for at tackle risikoen for uregelmæssigheder i de underliggende transaktioner. |
| --- | --- |

1.35.

Kommissionen mener, at det tilsyn og den kontrol, den udfører med strukturforanstaltningerne, danner et sundt grundlag for at tackle risikoen for uregelmæssigheder i de underliggende transaktioner.

På trods af at den afslutningsdokumentation, der skal indsendes af medlemsstaterne, er fremlagt for sent og er af svingende kvalitet, gjorde Kommissionen gode fremskridt i 2003 med hensyn til undersøgelsen af de endelige fordringer i forbindelse med 1994-99-programmerne. Kommissionens afslutningsstrategi sigter på at reducere risikoen for, at der foretages endelige betalinger for urigtige udgifter.

For perioden 2000-2006 henviser Kommissionen til sit svar på punkt 1.38.

| 1.36. | Resultaterne af Rettens revisioner hos modtagerne viste, at der fortsat er fejl af samme art som i de foregående år, og at fejlfrekvensen er lige så høj, hvilket bekræfter de konstaterede systemsvagheder (jf. punkt 5.56). |
| --- | --- |

1.36.

Resultaterne af Rettens revisioner hos modtagerne viste, at der fortsat er fejl af samme art som i de foregående år, og at fejlfrekvensen er lige så høj, hvilket bekræfter de konstaterede systemsvagheder (jf. punkt 5.56).

| 1.36. | Kommissionen afsætter fortsat en stor del af sine revisionsressourcer til at kontrollere medlemsstaternes systemer. Hvis det er nødvendigt, bruger den sine beføjelser til at suspendere betalinger til programmer, hvor systemerne viser alvorlige svagheder – hvilket medfører en risiko for EU-midlernes rette anvendelse - og foretager finansielle korrektioner af de uregelmæssigheder, der følger af en sådan situation. Kommissionen foretager opfølgning af de fejl, der påpeges af Retten og i Kommissionens eget revisionsarbejde, og træffer foranstaltninger til at korrigere dem. |
| --- | --- |

1.36.

Kommissionen afsætter fortsat en stor del af sine revisionsressourcer til at kontrollere medlemsstaternes systemer. Hvis det er nødvendigt, bruger den sine beføjelser til at suspendere betalinger til programmer, hvor systemerne viser alvorlige svagheder – hvilket medfører en risiko for EU-midlernes rette anvendelse - og foretager finansielle korrektioner af de uregelmæssigheder, der følger af en sådan situation. Kommissionen foretager opfølgning af de fejl, der påpeges af Retten og i Kommissionens eget revisionsarbejde, og træffer foranstaltninger til at korrigere dem.

| 1.37. | I de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer har generaldirektørerne givet sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Men Retten konstaterede, at der for strukturforanstaltningerne som helhed var fremsat forbehold, som kun dårligt kan forenes med den sikkerhed, der gives. Ydermere har de risici, der er forbundet med afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999, ikke givet anledning til forbehold i de ansvarlige generaldirektørers erklæringer (jf. punkt 5.57-5.62). |
| --- | --- |

1.37.

I de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer har generaldirektørerne givet sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Men Retten konstaterede, at der for strukturforanstaltningerne som helhed var fremsat forbehold, som kun dårligt kan forenes med den sikkerhed, der gives. Ydermere har de risici, der er forbundet med afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999, ikke givet anledning til forbehold i de ansvarlige generaldirektørers erklæringer (jf. punkt 5.57-5.62).

| 1.37. | Den forvisning, som de fire generaldirektorater, der er ansvarlige for strukturfondenes ressourcer, gav udtryk for, var fuldt berettiget som følge af de fremskridt, der var blevet gjort i undersøgelserne og revisionerne af medlemsstaternes systemer. Fraværet af forbehold vedrørende 1994-99-programmerne er velbegrundet i betragtning af de strenge procedurer i generaldirektoraterne og de afslutningsrevisioner, der er ved at blive gennemført for at verificere afslutningserklæringernes pålidelighed. |
| --- | --- |

1.37.

Den forvisning, som de fire generaldirektorater, der er ansvarlige for strukturfondenes ressourcer, gav udtryk for, var fuldt berettiget som følge af de fremskridt, der var blevet gjort i undersøgelserne og revisionerne af medlemsstaternes systemer. Fraværet af forbehold vedrørende 1994-99-programmerne er velbegrundet i betragtning af de strenge procedurer i generaldirektoraterne og de afslutningsrevisioner, der er ved at blive gennemført for at verificere afslutningserklæringernes pålidelighed.

| 1.38. | Retten noterer generelt, at overvågnings- og kontrolsystemerne vedrørende programmeringsperioden 2000-2006 endnu ikke fungerer tilfredsstillende, hvilket giver sig udtryk i, at der, som Retten konstaterede, fortsat er mange væsentlige fejl på dette område. |
| --- | --- |

1.38.

Retten noterer generelt, at overvågnings- og kontrolsystemerne vedrørende programmeringsperioden 2000-2006 endnu ikke fungerer tilfredsstillende, hvilket giver sig udtryk i, at der, som Retten konstaterede, fortsat er mange væsentlige fejl på dette område.

| 1.38. | For perioden 2000-2006 har Kommissionen en flerårsstrategi, der går ud på at anvende »single audit«-metoden for at maksimere virkningen af medlemsstaternes og Kommissionens eget revisionsarbejde, og som også medfører et vist niveau for revisionsarbejdet for den aktuelle periode svarende til risiciene og under hensyntagen til andre prioriteter. Herudover giver Kommissionen vejledning og oplysninger om bedste praksis til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.38.

For perioden 2000-2006 har Kommissionen en flerårsstrategi, der går ud på at anvende »single audit«-metoden for at maksimere virkningen af medlemsstaternes og Kommissionens eget revisionsarbejde, og som også medfører et vist niveau for revisionsarbejdet for den aktuelle periode svarende til risiciene og under hensyntagen til andre prioriteter. Herudover giver Kommissionen vejledning og oplysninger om bedste praksis til medlemsstaterne.

Interne politikker

| 1.39. | Der blev påvist funktionssvigt ved forvaltnings- og kontrolsystemerne for 6. FTU-rammeprogram og Den Europæiske Flygtningefond på området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Endvidere bør der inden for rammerne af overvågnings- og kontrolsystemerne i Kommissionen fortsat gøres en indsats for at fuldføre implementeringen af de interne kontrolstandarder (jf. punkt 6.4-6.16 og 6.41). |
| --- | --- |

1.39.

Der blev påvist funktionssvigt ved forvaltnings- og kontrolsystemerne for 6. FTU-rammeprogram og Den Europæiske Flygtningefond på området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Endvidere bør der inden for rammerne af overvågnings- og kontrolsystemerne i Kommissionen fortsat gøres en indsats for at fuldføre implementeringen af de interne kontrolstandarder (jf. punkt 6.4-6.16 og 6.41).

| 1.39. | Kommissionen kan fuldstændig tilslutte sig de mål, som Retten anfører i denne rapport, og vil forfølge dem i sin daglige forvaltning. Kontrolsystemerne er blevet styrket af Kommissionens administrative reform og er fortsat genstand for en streng opfølgning. |
| --- | --- |

1.39.

Kommissionen kan fuldstændig tilslutte sig de mål, som Retten anfører i denne rapport, og vil forfølge dem i sin daglige forvaltning. Kontrolsystemerne er blevet styrket af Kommissionens administrative reform og er fortsat genstand for en streng opfølgning.

For så vidt angår Den Europæiske Flygtningefond, anden fase, foretog Kommissionen i 2002 og 2003 kontrolbesøg i alle medlemsstater. Disse besøg viste, at det var muligt at gennemføre forbedringer, og der blev taget hensyn til svaghederne i programmeringen af ex post-kontroller.

| 1.40. | Under substansrevisionen af transaktioner på området interne politikker blev der påvist svagheder i de interne kontrolsystemers funktion i Kommissionen og mange fejl hos de endelige modtagere. Det bestyrker de bemærkninger, Retten tidligere har fremsat om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og bekræfter de konstaterede svagheder i de anvendte kontrolprocedurer (jf. punkt 6.17-6.26 og 6.42). Analysen af Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner på området interne politikker viser også, at et betydeligt antal endelige modtagere anmelder for mange omkostninger i forbindelse med de foranstaltninger, Unionen medfinansierer. Retten mener her, at de korrigerende foranstaltninger, der er planlagt i forbindelse med 6. FTU-rammeprogram, er utilstrækkelige og ikke mindsker risiciene i relation til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 6.27-6.33 og 6.43). |
| --- | --- |

1.40.

Under substansrevisionen af transaktioner på området interne politikker blev der påvist svagheder i de interne kontrolsystemers funktion i Kommissionen og mange fejl hos de endelige modtagere. Det bestyrker de bemærkninger, Retten tidligere har fremsat om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og bekræfter de konstaterede svagheder i de anvendte kontrolprocedurer (jf. punkt 6.17-6.26 og 6.42). Analysen af Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner på området interne politikker viser også, at et betydeligt antal endelige modtagere anmelder for mange omkostninger i forbindelse med de foranstaltninger, Unionen medfinansierer. Retten mener her, at de korrigerende foranstaltninger, der er planlagt i forbindelse med 6. FTU-rammeprogram, er utilstrækkelige og ikke mindsker risiciene i relation til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 6.27-6.33 og 6.43).

| 1.40. | Kommissionen er navnlig efter implementeringen af sin administrative reform overbevist om, at den respekterer kravene i finansforordningen om ex ante- og ex post-kontroller vedrørende direkte forvaltede udgifter. Kommissionen søger konstant at forbedre sine overvågningssystemer og kontroller og hilser Rettens henstillinger velkommen i denne sammenhæng. Med hensyn til de endelige modtagere viser analysen af Kommissionens finansielle ex post-revisioner, at de endelige modtagere ofte laver fejl, fordi modelkontrakten under det femte rammeprogram er kompliceret. Disse fejl sker på to måder, nemlig at nogle kontrahenter angiver deres udgifter for højt, og andre angiver dem for lavt. Nettovirkningen af fejlene på Kommissionens budget er begrænset. |
| --- | --- |

1.40.

Kommissionen er navnlig efter implementeringen af sin administrative reform overbevist om, at den respekterer kravene i finansforordningen om ex ante- og ex post-kontroller vedrørende direkte forvaltede udgifter. Kommissionen søger konstant at forbedre sine overvågningssystemer og kontroller og hilser Rettens henstillinger velkommen i denne sammenhæng. Med hensyn til de endelige modtagere viser analysen af Kommissionens finansielle ex post-revisioner, at de endelige modtagere ofte laver fejl, fordi modelkontrakten under det femte rammeprogram er kompliceret. Disse fejl sker på to måder, nemlig at nogle kontrahenter angiver deres udgifter for højt, og andre angiver dem for lavt. Nettovirkningen af fejlene på Kommissionens budget er begrænset.

Der er blevet iværksat foranstaltninger, og der er gennemført omfattende forenklinger i det sjette rammeprogram, der giver mulighed for betydelige forbedringer af forvaltningen hos deltagerne.

| 1.41. | Kvaliteten af oplysningerne i aktivitetsrapporterne er blevet bedre i 2003, og de er blevet mere pålidelige, så det nu er muligt at foretage en mere korrekt vurdering af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Der er dog stadig svagheder i formuleringen af forbeholdene (jf. punkt 6.34-6.40 og 6.44). |
| --- | --- |

1.41.

Kvaliteten af oplysningerne i aktivitetsrapporterne er blevet bedre i 2003, og de er blevet mere pålidelige, så det nu er muligt at foretage en mere korrekt vurdering af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Der er dog stadig svagheder i formuleringen af forbeholdene (jf. punkt 6.34-6.40 og 6.44).

| 1.41. | Fremsættelse af forbehold sker i lyset af en grundig analyse af virksomheden i generaldirektoraterne, hvis årlige aktivitetsrapporter indeholder de vigtigste oplysninger. (Hvert forbehold er genstand for en handlingsplan, der opfølges systematisk). |
| --- | --- |

1.41.

Fremsættelse af forbehold sker i lyset af en grundig analyse af virksomheden i generaldirektoraterne, hvis årlige aktivitetsrapporter indeholder de vigtigste oplysninger. (Hvert forbehold er genstand for en handlingsplan, der opfølges systematisk).

| 1.42. | Generelt konstaterer Retten, at de forbedringer i den interne kontrol, der blev konstateret i 2003, endnu ikke er tilstrækkelige til, at man kan undgå de mange fejl hos de endelige modtagere og svagheder i Kommissionens egne systemers funktion (jf. punkt 6.45). |
| --- | --- |

1.42.

Generelt konstaterer Retten, at de forbedringer i den interne kontrol, der blev konstateret i 2003, endnu ikke er tilstrækkelige til, at man kan undgå de mange fejl hos de endelige modtagere og svagheder i Kommissionens egne systemers funktion (jf. punkt 6.45).

| 1.42. | Kommissionen vil fortsat tilstræbe en forbedring af de indførte systemer, specielt i lyset af Rettens henstillinger (jf. punkt 6.44). |
| --- | --- |

1.42.

Kommissionen vil fortsat tilstræbe en forbedring af de indførte systemer, specielt i lyset af Rettens henstillinger (jf. punkt 6.44).

Foranstaltninger udadtil

| 1.43. | 2003 var i princippet det sidste år i dekoncentrationsprocessen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) for de geografiske programmer. Der er betydelig forskel på den kontrol (efterprøvning, gennemgang, inspektion, intern revision og revision udført af eksterne firmaer), der foretages i de forskellige delegationer og i direktoraterne i Samarbejdskontoret EuropeAid, og på, hvor effektiv kontrollen er (jf. punkt 7.14-7.32). |
| --- | --- |

1.43.

2003 var i princippet det sidste år i dekoncentrationsprocessen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) for de geografiske programmer. Der er betydelig forskel på den kontrol (efterprøvning, gennemgang, inspektion, intern revision og revision udført af eksterne firmaer), der foretages i de forskellige delegationer og i direktoraterne i Samarbejdskontoret EuropeAid, og på, hvor effektiv kontrollen er (jf. punkt 7.14-7.32).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.43. | De vigtigste geografiske programmer på budgettet blev næsten alle decentraliseret i perioden 2001-2003, men decentraliseringen af de tematiske budgetposter har fundet sted i 2004. Den gradvise gennemførelse af decentraliseringen forklarer i høj grad forskellen mellem delegationerne og de forskellige direktorater i EuropeAid. |
| --- | --- |

1.43.

De vigtigste geografiske programmer på budgettet blev næsten alle decentraliseret i perioden 2001-2003, men decentraliseringen af de tematiske budgetposter har fundet sted i 2004. Den gradvise gennemførelse af decentraliseringen forklarer i høj grad forskellen mellem delegationerne og de forskellige direktorater i EuropeAid.

| 1.44. | I Kommissionens centrale tjenester og delegationer (jf. punkt 7.36) konstaterede Retten et mindre antal fejl uden væsentlig finansiel indvirkning. Til gengæld viste Rettens revision, at der er svagheder i de interne kontrolsystemer, og der blev konstateret et relativt stort antal uregelmæssigheder i de organer, der har ansvaret for at gennemføre projekterne, og i selve projekterne (jf. punkt 7.37 og 7.39). |
| --- | --- |

1.44.

I Kommissionens centrale tjenester og delegationer (jf. punkt 7.36) konstaterede Retten et mindre antal fejl uden væsentlig finansiel indvirkning. Til gengæld viste Rettens revision, at der er svagheder i de interne kontrolsystemer, og der blev konstateret et relativt stort antal uregelmæssigheder i de organer, der har ansvaret for at gennemføre projekterne, og i selve projekterne (jf. punkt 7.37 og 7.39).

| 1.44. | Kommissionen er enig med Retten i, at spørgsmålet om, hvorvidt projektledelsesenheder og NGO’er respekterer procedurerne for udbud og offentlige indkøb, giver anledning til bekymring. Med uddelegering af ansvaret for projekter kan delegationerne føre en strengere kontrol på stedet. Siden juni 2003 og i overensstemmelse med de reviderede bestemmelser for tilskudskontrakter skal projektregnskaberne revideres, inden den endelige betaling foretages. |
| --- | --- |

1.44.

Kommissionen er enig med Retten i, at spørgsmålet om, hvorvidt projektledelsesenheder og NGO’er respekterer procedurerne for udbud og offentlige indkøb, giver anledning til bekymring. Med uddelegering af ansvaret for projekter kan delegationerne føre en strengere kontrol på stedet. Siden juni 2003 og i overensstemmelse med de reviderede bestemmelser for tilskudskontrakter skal projektregnskaberne revideres, inden den endelige betaling foretages.

| 1.45. | De ansvarlige generaldirektører erklærer, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. De årlige aktivitetsrapporter fra Kontoret for Humanitær Bistand og Samarbejdskontoret EuropeAid beskriver de gældende interne kontrolsystemer. Retten konstaterede imidlertid, at de systemer, som Samarbejdskontoret EuropeAid anvender til overvågning af de udgifter, som ligger til grund for de gennemførende organers regnskaber, endnu ikke er i stand til at garantere, at de udgifter, disse organer afholder, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

1.45.

De ansvarlige generaldirektører erklærer, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. De årlige aktivitetsrapporter fra Kontoret for Humanitær Bistand og Samarbejdskontoret EuropeAid beskriver de gældende interne kontrolsystemer. Retten konstaterede imidlertid, at de systemer, som Samarbejdskontoret EuropeAid anvender til overvågning af de udgifter, som ligger til grund for de gennemførende organers regnskaber, endnu ikke er i stand til at garantere, at de udgifter, disse organer afholder, er lovlige og formelt rigtige.

| 1.45. | I 2003 var der betydelige overvågningssystemer og kontroller for EuropeAid. Disse kontroller blev anset for at være tilstrækkelige til at garantere den fornødne sikkerhed i forbindelse med generaldirektørens erklæring. Jf. også svarene på punkt 7.45 og 7.48. |
| --- | --- |

1.45.

I 2003 var der betydelige overvågningssystemer og kontroller for EuropeAid. Disse kontroller blev anset for at være tilstrækkelige til at garantere den fornødne sikkerhed i forbindelse med generaldirektørens erklæring. Jf. også svarene på punkt 7.45 og 7.48.

| 1.46. | De elementer, der er nødvendige for at kunne overvåge og kontrollere systemerne og udgifterne for området som helhed, var allerede på plads i 2003. Men det er helt afgørende, at disse elementer bliver operationelle, så man opnår en forbedring med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner i de organer, der gennemfører projekterne, og hos de endelige støttemodtagere, hvilket fortsat er påkrævet. |
| --- | --- |

1.46.

De elementer, der er nødvendige for at kunne overvåge og kontrollere systemerne og udgifterne for området som helhed, var allerede på plads i 2003. Men det er helt afgørende, at disse elementer bliver operationelle, så man opnår en forbedring med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner i de organer, der gennemfører projekterne, og hos de endelige støttemodtagere, hvilket fortsat er påkrævet.

| 1.46. | I de seneste år har anvendelsen af standarddokumenter (kontrakter, tilskud og finansieringsaftale) bidraget til at forbedre Kommissionens kontrol. Betalinger og kontrol af bilag foretages som fastsat i finansforordningerne. Kontraktbestemmelserne om attesteringsrevision er også blevet forbedret (jf. svarene på punkt 7.30 og 7.32). Desuden er den eksterne revisionsstrategi blevet styrket ved hjælp af udarbejdelse af årlige revisionsplaner – på basis af en risikovurdering – for de revisioner, der skal gennemføres af de centrale tjenester og delegationerne. |
| --- | --- |

1.46.

I de seneste år har anvendelsen af standarddokumenter (kontrakter, tilskud og finansieringsaftale) bidraget til at forbedre Kommissionens kontrol. Betalinger og kontrol af bilag foretages som fastsat i finansforordningerne. Kontraktbestemmelserne om attesteringsrevision er også blevet forbedret (jf. svarene på punkt 7.30 og 7.32). Desuden er den eksterne revisionsstrategi blevet styrket ved hjælp af udarbejdelse af årlige revisionsplaner – på basis af en risikovurdering – for de revisioner, der skal gennemføres af de centrale tjenester og delegationerne.

Førtiltrædelsesstøtte

| 1.47. | På trods af de konstaterede forbedringer har evalueringen af overvågnings- og kontrolsystemerne vist, at der fortsat er en række svagheder ved Kommissionens kontrol af forvaltnings- og kontrolsystemerne i kandidatlandene. Disse svagheder bør korrigeres for at mindske den risiko, der opstår som følge af, at den forudgående kontrol i Fællesskabets delegationer afskaffes (jf. punkt 8.40-8.43). |
| --- | --- |

1.47.

På trods af de konstaterede forbedringer har evalueringen af overvågnings- og kontrolsystemerne vist, at der fortsat er en række svagheder ved Kommissionens kontrol af forvaltnings- og kontrolsystemerne i kandidatlandene. Disse svagheder bør korrigeres for at mindske den risiko, der opstår som følge af, at den forudgående kontrol i Fællesskabets delegationer afskaffes (jf. punkt 8.40-8.43).

| 1.47. | Kommissionen er ved at følge op på Rettens resultater vedrørende førtiltrædelsesstøtten og vil træffe alle nødvendige foranstaltninger. Kommissionen gav omfattende støtte og vejledning til tiltrædelseslandene og udførte et betydeligt revisionsarbejde for at hjælpe dem med at forbedre deres forvaltning i overensstemmelse med EU-reglerne. Den fortsætter sit arbejde for at sikre, at de lande, der nu er medlemmer af EU, har hensigtsmæssige systemer til at styre strukturfondene og Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

1.47.

Kommissionen er ved at følge op på Rettens resultater vedrørende førtiltrædelsesstøtten og vil træffe alle nødvendige foranstaltninger. Kommissionen gav omfattende støtte og vejledning til tiltrædelseslandene og udførte et betydeligt revisionsarbejde for at hjælpe dem med at forbedre deres forvaltning i overensstemmelse med EU-reglerne. Den fortsætter sit arbejde for at sikre, at de lande, der nu er medlemmer af EU, har hensigtsmæssige systemer til at styre strukturfondene og Samhørighedsfonden.

| 1.48. | Under revisionen af betalingerne konstaterede Retten en række fejl. Hertil kommer, at der er risiko for, at nogle af forpligtelserne med hensyn til samtidig national medfinansiering ikke overholdes (jf. punkt 8.30-8.34). |
| --- | --- |

1.48.

Under revisionen af betalingerne konstaterede Retten en række fejl. Hertil kommer, at der er risiko for, at nogle af forpligtelserne med hensyn til samtidig national medfinansiering ikke overholdes (jf. punkt 8.30-8.34).

| 1.48. | Kommissionen mener, at en række af de fejl, som Retten har påpeget, ikke har finansielle virkninger og er af ren formel karakter. |
| --- | --- |

1.48.

Kommissionen mener, at en række af de fejl, som Retten har påpeget, ikke har finansielle virkninger og er af ren formel karakter.

Samfinansiering kontrolleres i løbet af implementeringen. I et decentraliseret miljø kan man imidlertid kun få sikkerhed for, at alle krav er blevet overholdt – og det gælder ikke kun for samfinansiering - når der gennemføres afslutningsrevision.

| 1.49. | I de årlige aktivitetsrapporter erklærer generaldirektørerne sig forvissede om, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, men de har også fremsat væsentlige forbehold med hensyn til Phare og Ispa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten mener, at risikoen for, at kandidatlandene ikke overholder forpligtelserne med hensyn til medfinansiering, er stor nok til, at generaldirektøren for Generaldirektoratet for Udvidelse i sin erklæring for 2003, som er vedlagt den årlige aktivitetsrapport, med rette kunne have fremsat et forbehold (jf. punkt 8.36). |
| --- | --- |

1.49.

I de årlige aktivitetsrapporter erklærer generaldirektørerne sig forvissede om, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, men de har også fremsat væsentlige forbehold med hensyn til Phare og Ispa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten mener, at risikoen for, at kandidatlandene ikke overholder forpligtelserne med hensyn til medfinansiering, er stor nok til, at generaldirektøren for Generaldirektoratet for Udvidelse i sin erklæring for 2003, som er vedlagt den årlige aktivitetsrapport, med rette kunne have fremsat et forbehold (jf. punkt 8.36).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.49. | Kommissionen mener, at de risici, der er forbundet med førtiltrædelsesstøtten, klart fremgår af generaldirektørernes aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

1.49.

Kommissionen mener, at de risici, der er forbundet med førtiltrædelsesstøtten, klart fremgår af generaldirektørernes aktivitetsrapporter.

Kommissionen vil ikke desto mindre forholde sig til et forbehold for så vidt angår samfinansiering, efterhånden som spørgsmålet afklares og i lyset af den fremtidige udvikling.

| 1.50. | Selv om kandidatlandene i 2003 har gjort reelle fremskridt og har oprettet forvaltningsstrukturer og indført interne kontrolmekanismer, så skal der fortsat gøres en indsats for at få disse strukturer og mekanismer til at fungere effektivt, så de kan bidrage positivt til at sikre fællesskabsudgifternes lovlighed og formelle rigtighed og kompensere for, at den forudgående kontrol i delegationerne forsvinder. I 2003 foretog Retten en dybtgående revision, som viste, at situationen for Kommissionens egne kontrol- og overvågningssystemer generelt er utilfredsstillende, hvilket gav sig udtryk i de mange fejl, der blev konstateret i transaktionerne. Disse fejl bekræfter den risiko som følge af de påviste svagheder i disse systemer, der blev konstateret allerede i 2002. |
| --- | --- |

1.50.

Selv om kandidatlandene i 2003 har gjort reelle fremskridt og har oprettet forvaltningsstrukturer og indført interne kontrolmekanismer, så skal der fortsat gøres en indsats for at få disse strukturer og mekanismer til at fungere effektivt, så de kan bidrage positivt til at sikre fællesskabsudgifternes lovlighed og formelle rigtighed og kompensere for, at den forudgående kontrol i delegationerne forsvinder. I 2003 foretog Retten en dybtgående revision, som viste, at situationen for Kommissionens egne kontrol- og overvågningssystemer generelt er utilfredsstillende, hvilket gav sig udtryk i de mange fejl, der blev konstateret i transaktionerne. Disse fejl bekræfter den risiko som følge af de påviste svagheder i disse systemer, der blev konstateret allerede i 2002.

| 1.50. | Kommissionen er klar over, at der er behov for yderligere at forbedre forvaltningen og kontrolsystemerne i de nye medlemsstater og i tiltrædelseslandene. Den vil fortsat fremme disse forbedringer, bl.a. gennem sit eget revisionsarbejde. |
| --- | --- |

1.50.

Kommissionen er klar over, at der er behov for yderligere at forbedre forvaltningen og kontrolsystemerne i de nye medlemsstater og i tiltrædelseslandene. Den vil fortsat fremme disse forbedringer, bl.a. gennem sit eget revisionsarbejde.

Med hensyn til de fejl i Kommissionens interne systemer, som Retten har fundet, henvises til svarene under punkt 1.48.

Administrationsudgifter

| 1.51. | På trods af den indsats, der blev gjort i 2003, viste Rettens revision, at de fleste af institutionerne endnu ikke i fuldt omfang havde foretaget de nødvendige ændringer for fuldt ud at kunne anvende den nye ramme for intern kontrol, der er fastlagt i finansforordningen (jf. punkt 9.65). |
| --- | --- |

1.51.

På trods af den indsats, der blev gjort i 2003, viste Rettens revision, at de fleste af institutionerne endnu ikke i fuldt omfang havde foretaget de nødvendige ændringer for fuldt ud at kunne anvende den nye ramme for intern kontrol, der er fastlagt i finansforordningen (jf. punkt 9.65).

| 1.51. | Kommissionen har anset gennemførelsen af reformen for at være en af de allervigtigste prioriteter. Ved udgangen af 2002 foretog alle tjenestegrene derfor en detaljeret »parathedsvurdering« (»Readiness assessment«), der viste, at tjenestegrenene var parate til at implementere kravene i den nye finansforordning. |
| --- | --- |

1.51.

Kommissionen har anset gennemførelsen af reformen for at være en af de allervigtigste prioriteter. Ved udgangen af 2002 foretog alle tjenestegrene derfor en detaljeret »parathedsvurdering« (»Readiness assessment«), der viste, at tjenestegrenene var parate til at implementere kravene i den nye finansforordning.

Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer (OPOCE) har allerede signaleret, at det vil øge indsatsen på det område, der er nævnt af Retten, særlig i den årlige aktivitetsrapport for 2003 (side 100) og i »Parathedsvurderingen«.

| 1.52. | Retten konstaterede ikke væsentlige fejl, som indvirker på lovligheden og den formelle rigtighed af de undersøgte transaktioner taget under et (jf. punkt 9.66 og 9.68). |
| --- | --- |

1.52.

Retten konstaterede ikke væsentlige fejl, som indvirker på lovligheden og den formelle rigtighed af de undersøgte transaktioner taget under et (jf. punkt 9.66 og 9.68).

| 1.53. | I de årlige aktivitetsrapporter erklærer de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede i de fleste af institutionerne og generaldirektørerne sig rimeligt forvissede om, at administrationsudgifterne er lovlige og formelt rigtige (jf. punkt 9.16, 9.17, 9.24, 9.29, 9.34, 9.46, 9.53, 9.63 og 9.67). Kommissionens generaldirektør med ansvar for eksterne forbindelser har imidlertid fremsat to forbehold i sin erklæring for så vidt angår implementeringen af de interne kontrolstandarder i Fællesskabets delegationer (jf. punkt 9.64). |
| --- | --- |

1.53.

I de årlige aktivitetsrapporter erklærer de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede i de fleste af institutionerne og generaldirektørerne sig rimeligt forvissede om, at administrationsudgifterne er lovlige og formelt rigtige (jf. punkt 9.16, 9.17, 9.24, 9.29, 9.34, 9.46, 9.53, 9.63 og 9.67). Kommissionens generaldirektør med ansvar for eksterne forbindelser har imidlertid fremsat to forbehold i sin erklæring for så vidt angår implementeringen af de interne kontrolstandarder i Fællesskabets delegationer (jf. punkt 9.64).

| 1.53. | Kommissionen noterer, at den er blandt de institutioner, hvor de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede giver en fornuftig sikkerhed. |
| --- | --- |

1.53.

Kommissionen noterer, at den er blandt de institutioner, hvor de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede giver en fornuftig sikkerhed.

Generaldirektøren for eksterne forbindelser fremsatte i erklæringen for 2003 forbehold, for så vidt angår implementeringen af kontrolstandard nr. 17 (Overvågning) og nr. 12 (Ledelsesoplysninger) i delegationerne, og opretholdt forbeholdet med hensyn til kontrolstandard nr. 16 (Adskillelse af pligter), der blev formuleret i 2002. Siden januar 2004 har man været i gang med at implementere en særlig handlingsplan til tackling af disse forbehold.

| 1.54. | Undersøgelsen af transaktionerne viser, at situationen i forhold til de foregående år er stabil, men institutionerne bør alligevel fortsat yde en indsats for at styrke kontrol- og overvågningssystemerne, så den risiko med hensyn til de underliggende transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, der skyldes de påviste svagheder, mindskes. |
| --- | --- |

1.54.

Undersøgelsen af transaktionerne viser, at situationen i forhold til de foregående år er stabil, men institutionerne bør alligevel fortsat yde en indsats for at styrke kontrol- og overvågningssystemerne, så den risiko med hensyn til de underliggende transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, der skyldes de påviste svagheder, mindskes.

| 1.54. | For så vidt angår overvågningssystemerne, mener Kommissionen, at overvågningen virkelig gennemføres i tjenestegrenene, men erkender som anført i oversigten over situationen for de interne kontrolsystemer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), at der fortsat er mulighed for forbedringer. Kommissionen har planer om at lave særlige workshops om dette spørgsmål i anden halvdel af 2004. |
| --- | --- |

1.54.

For så vidt angår overvågningssystemerne, mener Kommissionen, at overvågningen virkelig gennemføres i tjenestegrenene, men erkender som anført i oversigten over situationen for de interne kontrolsystemer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), at der fortsat er mulighed for forbedringer. Kommissionen har planer om at lave særlige workshops om dette spørgsmål i anden halvdel af 2004.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

Se også bemærkningen om OPOCE i svaret på punkt 1.51.

Udviklingen i Kommissionens interne kontrolsystem

| 1.55. | Som led i revisionserklæringen (DAS) for 2002 undersøgte Retten, hvor langt fremme Kommissionens administrative reform var (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), og foretog en første evaluering af Kommissionens interne kontrolsystem samt af de garantier, det gav for, at de betalinger, der lå til grund for budgetbetalingerne, var lovlige og formelt rigtige (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.55.

Som led i revisionserklæringen (DAS) for 2002 undersøgte Retten, hvor langt fremme Kommissionens administrative reform var (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), og foretog en første evaluering af Kommissionens interne kontrolsystem samt af de garantier, det gav for, at de betalinger, der lå til grund for budgetbetalingerne, var lovlige og formelt rigtige (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.56. | I 2003 fortsatte Retten sin evaluering af Kommissionens interne kontrolsystem. Retten har for det første analyseret, hvordan ledelsens udtalelser (management representations) i generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer samt Kommissionens sammenfatning af dem bekræftes af resultaterne af Rettens revision og eventuelt vil kunne tages i betragtning i forbindelse med DAS. Endvidere undersøgte Retten, hvordan gennemførelsen af de centrale elementer i omarbejdningen af det interne kontrolsystem skrider frem (aktionerne i hvidbogen, de handlingsplaner, der er knyttet som bilag til sammenfatningen af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter for 2002 og 2001, og minimumsreglerne for intern kontrol). |
| --- | --- |

1.56.

I 2003 fortsatte Retten sin evaluering af Kommissionens interne kontrolsystem. Retten har for det første analyseret, hvordan ledelsens udtalelser (management representations) i generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer samt Kommissionens sammenfatning af dem bekræftes af resultaterne af Rettens revision og eventuelt vil kunne tages i betragtning i forbindelse med DAS. Endvidere undersøgte Retten, hvordan gennemførelsen af de centrale elementer i omarbejdningen af det interne kontrolsystem skrider frem (aktionerne i hvidbogen, de handlingsplaner, der er knyttet som bilag til sammenfatningen af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter for 2002 og 2001, og minimumsreglerne for intern kontrol).

| 1.57. | I henhold til EF-traktatens artikel 274 gennemfører Kommissionen budgettet på eget ansvar. Det er imidlertid ikke alle aktionerne, som forvaltes på samme måde, og Kommissionens reform indvirker forskelligt på de forskellige områder. For så vidt angår udgifterne skelnes der i finansforordningen (artikel 53) navnlig mellem følgende tilfælde: |
| --- | --- |

1.57.

I henhold til EF-traktatens artikel 274 gennemfører Kommissionen budgettet på eget ansvar. Det er imidlertid ikke alle aktionerne, som forvaltes på samme måde, og Kommissionens reform indvirker forskelligt på de forskellige områder. For så vidt angår udgifterne skelnes der i finansforordningen (artikel 53) navnlig mellem følgende tilfælde:

| 1.57 | |
| --- | --- |

1.57

| a) | Kommissionen gennemfører budgettet centralt (administrationsudgifter og interne politikker). I dette tilfælde udføres gennemførelsesopgaverne enten direkte i dens tjenestegrene (direkte centraliseret forvaltning), eller indirekte, når Kommissionen giver andre bemyndigelse hertil (indirekte centraliseret forvaltning). I det første tilfælde berører reformen alle aspekter vedrørende udgifternes afholdelse. I det andet tilfælde indvirker reformen navnlig på definitionen, overvågningen og gennemførelsen af de pågældende opgaver. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen gennemfører budgettet centralt (administrationsudgifter og interne politikker). I dette tilfælde udføres gennemførelsesopgaverne enten direkte i dens tjenestegrene (direkte centraliseret forvaltning), eller indirekte, når Kommissionen giver andre bemyndigelse hertil (indirekte centraliseret forvaltning). I det første tilfælde berører reformen alle aspekter vedrørende udgifternes afholdelse. I det andet tilfælde indvirker reformen navnlig på definitionen, overvågningen og gennemførelsen af de pågældende opgaver.

| b) | Forvaltningen af foranstaltningerne overdrages til myndighederne i medlemsstaterne (EUGFL, Garantisektionen, og strukturfondene). Der er da tale om delt forvaltning, og Kommissionen skal sikre sig, at de nationale myndigheder overholder de gældende bestemmelser. I dette tilfælde indvirker reformen kun på Kommissionens overvågning af gennemførelsen. |
| --- | --- |

b)

Forvaltningen af foranstaltningerne overdrages til myndighederne i medlemsstaterne (EUGFL, Garantisektionen, og strukturfondene). Der er da tale om delt forvaltning, og Kommissionen skal sikre sig, at de nationale myndigheder overholder de gældende bestemmelser. I dette tilfælde indvirker reformen kun på Kommissionens overvågning af gennemførelsen.

| b) | Kommissionen har udviklet en revisionsstrategi baseret på »single audit«-tilgangen, der går ud på at forbedre ledelses- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har udviklet en revisionsstrategi baseret på »single audit«-tilgangen, der går ud på at forbedre ledelses- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne.

| c) | Kommissionen kan overlade visse aspekter ved gennemførelsen af transaktionerne til modtagerstaterne efter først at have foretaget forudgående kontrol (førtiltrædelsesstøtte). Der er da tale om decentraliseret forvaltning, og reformen indvirker her på de fleste aspekter af forvaltningen på samme måde som ved centraliseret forvaltning, når Kommissionen giver en anden bemyndigelse til at udføre gennemførelsesopgaver. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen kan overlade visse aspekter ved gennemførelsen af transaktionerne til modtagerstaterne efter først at have foretaget forudgående kontrol (førtiltrædelsesstøtte). Der er da tale om decentraliseret forvaltning, og reformen indvirker her på de fleste aspekter af forvaltningen på samme måde som ved centraliseret forvaltning, når Kommissionen giver en anden bemyndigelse til at udføre gennemførelsesopgaver.

Kommissionens stillingtagen

Den sammenfattende rapport for 2003

| 1.58. | Med sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter for 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) fortsætter Kommissionen sine bestræbelser på at sikre klarhed og åbenhed, når den skal stå til regnskab for sin forvaltning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten konstaterer, at Kommissionen for første gang fremlægger en analyse af den grad af sikkerhed, som kontrol- og overvågningssystemerne giver for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Ved således at angive, at de anvisningsberettigedes erklæringer er udtryk for dens egen stillingtagen, påtager den sig i sin egenskab af institution ansvaret for budgetgennemførelsen som fastsat i traktaten (artikel 274). |
| --- | --- |

1.58.

Med sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter for 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) fortsætter Kommissionen sine bestræbelser på at sikre klarhed og åbenhed, når den skal stå til regnskab for sin forvaltning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten konstaterer, at Kommissionen for første gang fremlægger en analyse af den grad af sikkerhed, som kontrol- og overvågningssystemerne giver for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Ved således at angive, at de anvisningsberettigedes erklæringer er udtryk for dens egen stillingtagen, påtager den sig i sin egenskab af institution ansvaret for budgetgennemførelsen som fastsat i traktaten (artikel 274).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.58-1.60. | I forbindelse med vedtagelsen af sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter for 2003 har Kommissionen lige som de foregående regnskabsår (jf. vedrørende delt forvaltning, sammenfatningen for 2002, KOM(2003) 391, afsnit 5.3.3) givet et samlet overblik over den sikkerhed, som de forskellige bemyndigede anvisningsberettigede giver, og har udarbejdet korrigerende foranstaltninger for institutionen i tilfælde af tilbagevendende svagheder på bestemte områder. |
| --- | --- |

1.58-1.60.

I forbindelse med vedtagelsen af sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter for 2003 har Kommissionen lige som de foregående regnskabsår (jf. vedrørende delt forvaltning, sammenfatningen for 2002, KOM(2003) 391, afsnit 5.3.3) givet et samlet overblik over den sikkerhed, som de forskellige bemyndigede anvisningsberettigede giver, og har udarbejdet korrigerende foranstaltninger for institutionen i tilfælde af tilbagevendende svagheder på bestemte områder.

Mere præcist har Kommissionen taget stilling til en række områder, som den nye struktur i sammenfatningen for 2003 giver mulighed for at identificere tydeligere, og hvor de anvisningsberettigede har konstateret svagheder, der kræver, at der træffes foranstaltninger på institutionsniveau. Det foreslås i sammenfatningen, at institutionen kun træffer foranstaltninger for de områder, hvor der er konstateret alvorlige svagheder på kommissionsniveau. For de områder, der ikke udtrykkeligt er nævnt i sammenfatningen, gives sikkerheden for transaktionernes rigtighed på generaldirektoratsniveau/tjenestegrensniveau ved hjælp af en erklæring fra de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede.

| 1.59. | Kommissionen erklærer, at det endnu ikke er muligt at udfærdige en revisionserklæring uden forbehold for en betydelig del af det område, hvor der er tale om delt forvaltning (strukturfondene). Den konstaterer endvidere, at selv om der udtrykkes en tilfredsstillende grad af sikkerhed vedrørende den direkte og indirekte centraliserede forvaltning, så er der dog fortsat problemer i forhold til tilskud baseret på delvis refusion af de faktiske omkostninger, som indberettes af støttemodtagerne. De fleste af de generaldirektorater, som arbejder med denne form for programmer, har således fremsat forbehold vedrørende fejlfrekvensen. Alt dette bekræftes af resultaterne af Rettens revision (jf. punkt 5.66-5.69 og 6.41-6.45). |
| --- | --- |

1.59.

Kommissionen erklærer, at det endnu ikke er muligt at udfærdige en revisionserklæring uden forbehold for en betydelig del af det område, hvor der er tale om delt forvaltning (strukturfondene). Den konstaterer endvidere, at selv om der udtrykkes en tilfredsstillende grad af sikkerhed vedrørende den direkte og indirekte centraliserede forvaltning, så er der dog fortsat problemer i forhold til tilskud baseret på delvis refusion af de faktiske omkostninger, som indberettes af støttemodtagerne. De fleste af de generaldirektorater, som arbejder med denne form for programmer, har således fremsat forbehold vedrørende fejlfrekvensen. Alt dette bekræftes af resultaterne af Rettens revision (jf. punkt 5.66-5.69 og 6.41-6.45).

| 1.59. | Se svarene på punkt 1.35 til 1.38. |
| --- | --- |

1.59.

Se svarene på punkt 1.35 til 1.38.

For så vidt angår strukturfondene, tog generaldirektoraterne hensyn til det revisionsarbejde, der var gennemført vedrørende systemerne i perioden 2000-2006, og deres egen revisionsstrategi ved bestemmelsen af rækkevidden af deres forbehold, som generelt var mere begrænsede end i 2002.

| 1.60. | Kommissionen tager imidlertid ikke stilling til situationen for så vidt angår den fælles landbrugspolitik, som er det største område med delt forvaltning. Det samme gælder den decentraliserede forvaltning (egne indtægter og førtiltrædelsesstøtte) og fælles forvaltning (bistand til tredjelande). |
| --- | --- |

1.60.

Kommissionen tager imidlertid ikke stilling til situationen for så vidt angår den fælles landbrugspolitik, som er det største område med delt forvaltning. Det samme gælder den decentraliserede forvaltning (egne indtægter og førtiltrædelsesstøtte) og fælles forvaltning (bistand til tredjelande).

| 1.60. | Se svaret på punkt 1.58. |
| --- | --- |

1.60.

Se svaret på punkt 1.58.

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer for regnskabsåret 2003

De årlige aktivitetsrapporter

| 1.61. | I det nye cirkulære (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) vedrørende de årlige aktivitetsrapporter for 2003 henvises der, for så vidt angår de generelle aspekter, til retningslinjerne vedrørende de metoder, der skulle følges ved udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter for 2002, og til visse aspekter i forbindelse med delt forvaltning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), og der introduceres en række ændringer og nye elementer:






  a) | Tidsplanen rykkes frem, så kravene i den nye finansforordning kan overholdes (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- | --- |

1.61.

I det nye cirkulære (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) vedrørende de årlige aktivitetsrapporter for 2003 henvises der, for så vidt angår de generelle aspekter, til retningslinjerne vedrørende de metoder, der skulle følges ved udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter for 2002, og til visse aspekter i forbindelse med delt forvaltning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), og der introduceres en række ændringer og nye elementer:

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

a)

Tidsplanen rykkes frem, så kravene i den nye finansforordning kan overholdes (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| b) | Generaldirektoraterne anmodes om at opstille en række forvaltningsindikatorer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) og formulere deres forbehold ud fra standardiserede oplysninger, som resumeres i et standardskema (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

b)

Generaldirektoraterne anmodes om at opstille en række forvaltningsindikatorer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) og formulere deres forbehold ud fra standardiserede oplysninger, som resumeres i et standardskema (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| c) | Den årlige aktivitetsrapport vedlægges en erklæring fra direktøren for ressourcer, som attesterer, at oplysningerne om den procedure, der blev fulgt ved udarbejdelsen, de finansielle data samt gennemførelsen af de interne kontrolstandarder er rigtige (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

c)

Den årlige aktivitetsrapport vedlægges en erklæring fra direktøren for ressourcer, som attesterer, at oplysningerne om den procedure, der blev fulgt ved udarbejdelsen, de finansielle data samt gennemførelsen af de interne kontrolstandarder er rigtige (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.62. | Disse elementer samt peer review-ordningen har medvirket til at forbedre de årlige aktivitetsrapporters kvalitet. Generelt er der således i de pågældende årsrapporter lagt vægt på opfølgningen af de handlingsplaner, der blev vedtaget i forbindelse med de årlige aktivitetsrapporter for 2002 og Kommissionens sammenfatning af dem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) samt på overvågningen af de aktioner, der er iværksat som følge af anbefalingerne fra den interne og eksterne revision. Indførelsen af et specifikt cirkulære om disse handlingsplaner (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), som indgår i de årlige forvaltningsplaner for Kommissionens tjenestegrene, har gjort det muligt at foretage en mere effektiv overvågning af, hvordan arbejdet skrider frem. Retten mener dog, at der fortsat bør arbejdes på at konsolidere hele denne procedure med henblik på at sikre, at den gennemføres effektivt. |
| --- | --- |

1.62.

Disse elementer samt peer review-ordningen har medvirket til at forbedre de årlige aktivitetsrapporters kvalitet. Generelt er der således i de pågældende årsrapporter lagt vægt på opfølgningen af de handlingsplaner, der blev vedtaget i forbindelse med de årlige aktivitetsrapporter for 2002 og Kommissionens sammenfatning af dem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) samt på overvågningen af de aktioner, der er iværksat som følge af anbefalingerne fra den interne og eksterne revision. Indførelsen af et specifikt cirkulære om disse handlingsplaner (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), som indgår i de årlige forvaltningsplaner for Kommissionens tjenestegrene, har gjort det muligt at foretage en mere effektiv overvågning af, hvordan arbejdet skrider frem. Retten mener dog, at der fortsat bør arbejdes på at konsolidere hele denne procedure med henblik på at sikre, at den gennemføres effektivt.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.62. | Kommissionen mener, at de årlige aktivitetsrapporter er et effektivt ledelsesredskab, der navnlig giver mulighed for at belyse konstaterede svagheder og for effektivt at afhjælpe dem. Den finder, at der er foretaget betydelige forbedringer af disse rapporter og de erklæringer, der ledsagede dem i 2003, og vil fortsætte sin indsats i den retning. |
| --- | --- |

1.62.

Kommissionen mener, at de årlige aktivitetsrapporter er et effektivt ledelsesredskab, der navnlig giver mulighed for at belyse konstaterede svagheder og for effektivt at afhjælpe dem. Den finder, at der er foretaget betydelige forbedringer af disse rapporter og de erklæringer, der ledsagede dem i 2003, og vil fortsætte sin indsats i den retning.

Forbeholdene i generaldirektørernes erklæringer

| 1.63. | I de erklæringer, der er knyttet som bilag til de årlige aktivitetsrapporter, bekræfter generaldirektørerne, at den interne kontrol i deres tjenester giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Hvis den interne kontrol er mangelfuld, eller hvis der konstateres uregelmæssigheder, udtrykker de forbehold og opstiller handlingsplaner med frister for, hvornår foranstaltningerne skal være gennemført. |
| --- | --- |

1.63.

I de erklæringer, der er knyttet som bilag til de årlige aktivitetsrapporter, bekræfter generaldirektørerne, at den interne kontrol i deres tjenester giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Hvis den interne kontrol er mangelfuld, eller hvis der konstateres uregelmæssigheder, udtrykker de forbehold og opstiller handlingsplaner med frister for, hvornår foranstaltningerne skal være gennemført.

| 1.64. | For at kunne bestemme forbeholdenes faktiske rækkevidde, anmodes generaldirektørerne om at angive, hvilket kriterium de har valgt for at kunne fastsætte væsentlighedstærsklen. Når der ses bort fra væsentlighed på grund af art og kontekst, siger retningslinjerne, at væsentligheden skal fastsættes i forhold til den berørte aktivitets relative betydning for budgettet, hvilket betyder en væsentlighedstærskel på 2 % af beløbet for den pågældende aktivitet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten mener, at dette væsentlighedsbegreb ikke i tilstrækkelig grad er tilpasset til at kunne identificere systemsvagheder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.64.

For at kunne bestemme forbeholdenes faktiske rækkevidde, anmodes generaldirektørerne om at angive, hvilket kriterium de har valgt for at kunne fastsætte væsentlighedstærsklen. Når der ses bort fra væsentlighed på grund af art og kontekst, siger retningslinjerne, at væsentligheden skal fastsættes i forhold til den berørte aktivitets relative betydning for budgettet, hvilket betyder en væsentlighedstærskel på 2 % af beløbet for den pågældende aktivitet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten mener, at dette væsentlighedsbegreb ikke i tilstrækkelig grad er tilpasset til at kunne identificere systemsvagheder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.64. | Da man kun har søgt at fremhæve de alvorligste forvaltningssvagheder (management by exception), er begrebet forbehold ikke blevet anvendt i forbindelse med mangler, der kun frembyder en potentiel risiko, men udelukkende i forbindelse med mangler, der har en reel og verificeret virkning på den sikkerhed, der skal gives for, at de indførte kontrolprocedurer giver de nødvendige garantier for, at transaktionerne i det pågældende regnskabsår er lovlige og formelt rigtige. På baggrund af denne definition af forbehold kan der imidlertid fortsat gøres fremskridt, for så vidt angår den anvisningsberettigedes nøjagtige bestemmelse af de fremsatte forbeholds virkning på den givne sikkerhed. |
| --- | --- |

1.64.

Da man kun har søgt at fremhæve de alvorligste forvaltningssvagheder (management by exception), er begrebet forbehold ikke blevet anvendt i forbindelse med mangler, der kun frembyder en potentiel risiko, men udelukkende i forbindelse med mangler, der har en reel og verificeret virkning på den sikkerhed, der skal gives for, at de indførte kontrolprocedurer giver de nødvendige garantier for, at transaktionerne i det pågældende regnskabsår er lovlige og formelt rigtige. På baggrund af denne definition af forbehold kan der imidlertid fortsat gøres fremskridt, for så vidt angår den anvisningsberettigedes nøjagtige bestemmelse af de fremsatte forbeholds virkning på den givne sikkerhed.

| 1.65. | Generaldirektørerne kan anvende et andet kriterium, hvis de mener, at det er nødvendigt i den givne sammenhæng, eller hvis manglen på grund af sin art i sig selv er væsentlig. I sådanne tilfælde kan generaldirektøren vælge en anden tærskel eller et andet kriterium for væsentlighed, som så skal begrundes i den årlige aktivitetsrapport. Det valgte kriterium eller den valgte tærskel vil i givet fald skulle tage højde for den iboende risiko på hvert af de pågældende områder. Kommissionen bør definere en bedre egnet og specifik politik for, hvordan væsentlighedstærsklerne skal bestemmes, så der tages hensyn til de pågældende transaktioners art og den acceptable risiko på det område, der er tale om, samt de ressourcer, der er afsat til kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.65.

Generaldirektørerne kan anvende et andet kriterium, hvis de mener, at det er nødvendigt i den givne sammenhæng, eller hvis manglen på grund af sin art i sig selv er væsentlig. I sådanne tilfælde kan generaldirektøren vælge en anden tærskel eller et andet kriterium for væsentlighed, som så skal begrundes i den årlige aktivitetsrapport. Det valgte kriterium eller den valgte tærskel vil i givet fald skulle tage højde for den iboende risiko på hvert af de pågældende områder. Kommissionen bør definere en bedre egnet og specifik politik for, hvordan væsentlighedstærsklerne skal bestemmes, så der tages hensyn til de pågældende transaktioners art og den acceptable risiko på det område, der er tale om, samt de ressourcer, der er afsat til kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.65. | Kommissionen er rede til at undersøge muligheden for at indføre en vis grad af fleksibilitet i bestemmelsen af væsentlighedstærskler for de forskellige forvaltningsområder. |
| --- | --- |

1.65.

Kommissionen er rede til at undersøge muligheden for at indføre en vis grad af fleksibilitet i bestemmelsen af væsentlighedstærskler for de forskellige forvaltningsområder.

| 1.66. | Alle generaldirektørerne har erklæret, at de er rimeligt forvissede om, at de tildelte ressourcer er blevet anvendt til de påtænkte formål, og at den interne kontrol, de har indført, har givet sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. I 21 af de 39 erklæringer er der taget forbehold, som begrænser den forvisning, generaldirektørerne har givet udtryk for. Således har generaldirektøren for Generaldirektoratet for Budget igen i år (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) taget forbehold vedrørende mangler i Kommissionens regnskabssystemer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (jf. punkt 1.8). |
| --- | --- |

1.66.

Alle generaldirektørerne har erklæret, at de er rimeligt forvissede om, at de tildelte ressourcer er blevet anvendt til de påtænkte formål, og at den interne kontrol, de har indført, har givet sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. I 21 af de 39 erklæringer er der taget forbehold, som begrænser den forvisning, generaldirektørerne har givet udtryk for. Således har generaldirektøren for Generaldirektoratet for Budget igen i år (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) taget forbehold vedrørende mangler i Kommissionens regnskabssystemer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (jf. punkt 1.8).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.66. | Se Kommissionens svar på punkt 1.8. |
| --- | --- |

1.66.

Se Kommissionens svar på punkt 1.8.

| 1.67. | De vigtigste forbehold vises i
  tabel 1.2
  . De fleste af de 49 forbehold, der blev taget i 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), vedrører mangler, som der allerede var blevet gjort opmærksom på i 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De øvrige forbehold var generelt allerede blevet nævnt under forskellige punkter i generaldirektoraternes årlige aktivitetsrapporter for det foregående år (jf. punkt 3.58, 4.18, 5.57-5.62, 6.36, 7.47, 8.35, 8.37 og 9.64). Det viser, at de konstaterede mangler kun vil kunne elimineres på mellemlang sigt (jf. punkt 1.73, 1.76 og 1.79). |
| --- | --- |

1.67.

De vigtigste forbehold vises i
  tabel 1.2
  . De fleste af de 49 forbehold, der blev taget i 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), vedrører mangler, som der allerede var blevet gjort opmærksom på i 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De øvrige forbehold var generelt allerede blevet nævnt under forskellige punkter i generaldirektoraternes årlige aktivitetsrapporter for det foregående år (jf. punkt 3.58, 4.18, 5.57-5.62, 6.36, 7.47, 8.35, 8.37 og 9.64). Det viser, at de konstaterede mangler kun vil kunne elimineres på mellemlang sigt (jf. punkt 1.73, 1.76 og 1.79).

tabel 1.2

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.67. | Kommissionen er ikke enig i Rettens kritik i tabel 1.2 vedrørende forbeholdenes virkning og rækkevidde, men tager Rettens bemærkninger til efterretning og vil fortsætte med at forbedre oplysningerne, sådan at Retten bedre kan tage hensyn til dem i forbindelse med revisionserklæringen. |
| --- | --- |

1.67.

Kommissionen er ikke enig i Rettens kritik i tabel 1.2 vedrørende forbeholdenes virkning og rækkevidde, men tager Rettens bemærkninger til efterretning og vil fortsætte med at forbedre oplysningerne, sådan at Retten bedre kan tage hensyn til dem i forbindelse med revisionserklæringen.

Tabel 1.2 — Rettens opfølgning af generaldirektørernes forbehold i 2003

| Område | Vigtigste forbehold | Rettens opfattelse af forbeholdenes indvirkning på sikkerheden (45) | Forbeholdenes rækkevidde (46) | Andre svagheder konstateret under Rettens revision | Hensyntagen til disse elementer i Rettens konklusioner (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egne indtægter | — | Overvågning af gennemførelsen af præferenceaftalerne |

Område

Vigtigste forbehold

Rettens opfattelse af forbeholdenes indvirkning på sikkerheden (45)

45

Forbeholdenes rækkevidde (46)

46

Andre svagheder konstateret under Rettens revision

Hensyntagen til disse elementer i Rettens konklusioner (47)

47

Egne indtægter

—

Overvågning af gennemførelsen af præferenceaftalerne

| — | Import af Basmati-ris |
| --- | --- |

—

Import af Basmati-ris

| — | »Hilton«-oksekød |
| --- | --- |

—

»Hilton«-oksekød

B

A

—

A

Den fælles landbrugspolitik

| — | Det Internationale Olivenolieråd |
| --- | --- |

—

Det Internationale Olivenolieråd

| — | IFKS i Grækenland |
| --- | --- |

—

IFKS i Grækenland

B

C

Utilstrækkelig hensyntagen til kontrol af systemerne og overvågning af transaktionerne i 2003

C

Strukturforanstaltninger

| — | EUGFL, Udviklingssektionen, ESF, FIUF: Kontrol- og forvaltningssystemerne i medlemsstaterne (2000-2006) |
| --- | --- |

—

EUGFL, Udviklingssektionen, ESF, FIUF: Kontrol- og forvaltningssystemerne i medlemsstaterne (2000-2006)

| — | EFRU: Kontrol- og forvaltningssystemerne i Grækenland og Spanien (2000-2006) |
| --- | --- |

—

EFRU: Kontrol- og forvaltningssystemerne i Grækenland og Spanien (2000-2006)

| — | Kontrol- og forvaltningssystemerne for Urban og Interreg (2000-2006) |
| --- | --- |

—

Kontrol- og forvaltningssystemerne for Urban og Interreg (2000-2006)

| — | Samhørighedsfonden: Kontrol- og forvaltningssystemerne i Grækenland, Spanien og Portugal (2000-2006) |
| --- | --- |

—

Samhørighedsfonden: Kontrol- og forvaltningssystemerne i Grækenland, Spanien og Portugal (2000-2006)

C

C

Risici forbundet med afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999

og/eller

væsentlige svagheder i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2064/97

C

Interne politikker, inklusive forskning

| — | Forudgående kontrol i forbindelse med indirekte centraliseret forvaltning (artikel 35 i gennemførelsesbestemmelserne til FIFO) |
| --- | --- |

—

Forudgående kontrol i forbindelse med indirekte centraliseret forvaltning (artikel 35 i gennemførelsesbestemmelserne til FIFO)

| — | Stedlig kontrol |
| --- | --- |

—

Stedlig kontrol

| — | Fejlfrekvens (støtteberettigelse) i omkostningsanmeldelserne vedrørende forskningskontrakter |
| --- | --- |

—

Fejlfrekvens (støtteberettigelse) i omkostningsanmeldelserne vedrørende forskningskontrakter

B

B

Risiko for, at fristen for betalinger på forskningsområdet ikke overholdes

B

Foranstaltninger udadtil

| — | Partnerskab med en ikke-statslig organisation |
| --- | --- |

—

Partnerskab med en ikke-statslig organisation

B

C

Overvågnings- og kontrolsystemerne endnu ikke fuldstændig operationelle

C

Førtiltrædelsesstøtte

| — | Ispa: Forvaltnings- og kontrolsystemerne |
| --- | --- |

—

Ispa: Forvaltnings- og kontrolsystemerne

| — | Phare: Iboende risici i de decentraliserede systemer, mangler i revisionen af systemer og transaktioner, usikkerhed vedrørende klager fra de finansielle mellemled |
| --- | --- |

—

Phare: Iboende risici i de decentraliserede systemer, mangler i revisionen af systemer og transaktioner, usikkerhed vedrørende klager fra de finansielle mellemled

C

C

Risiko for, at kandidatlandene ikke vil kunne opfylde deres forpligtelser med hensyn til medfinansiering

C

Administrationsudgifter

| — | Implementeringen af de interne kontrolstandarder i Fællesskabets delegationer |
| --- | --- |

—

Implementeringen af de interne kontrolstandarder i Fællesskabets delegationer

A

B

—

B

| 1.68. | Retningslinjerne for de årlige aktivitetsrapporter og charteret for de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) præciserer, at forbeholdene ikke må gøre erklæringen meningsløs, og at det er muligt, at generaldirektøren i ekstreme tilfælde (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) ikke kan udtrykke den fornødne forvisning. |
| --- | --- |

1.68.

Retningslinjerne for de årlige aktivitetsrapporter og charteret for de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) præciserer, at forbeholdene ikke må gøre erklæringen meningsløs, og at det er muligt, at generaldirektøren i ekstreme tilfælde (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) ikke kan udtrykke den fornødne forvisning.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.69. | De forbehold, nogle af tjenestegrenene (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) har fremsat med hensyn til 2003, kan kun dårligt forenes med eller er utilstrækkeligt underbygget i forhold til den forvisning, der gives udtryk for i erklæringerne (jf.
  tabel 1.2
  og punkt 5.57-5.62, 7.48, 8.36 og 8.38). Definitionen af forbeholdenes indvirkning på den forvisning, der gives udtryk for i erklæringerne, er dog blevet bedre i forhold til 2002. |
| --- | --- |

1.69.

De forbehold, nogle af tjenestegrenene (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) har fremsat med hensyn til 2003, kan kun dårligt forenes med eller er utilstrækkeligt underbygget i forhold til den forvisning, der gives udtryk for i erklæringerne (jf.
  tabel 1.2
  og punkt 5.57-5.62, 7.48, 8.36 og 8.38). Definitionen af forbeholdenes indvirkning på den forvisning, der gives udtryk for i erklæringerne, er dog blevet bedre i forhold til 2002.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

tabel 1.2

| 1.69. | Bestemmelsen af forbeholdenes virkning på sikkerheden forbedres, efterhånden som praksissen konsolideres. Kommissionen skønner, at formuleringen af forbeholdets konsekvenser for det pågældende område giver mulighed for endnu tydeligere at konstatere, at den sikkerhed, der skal gives af den anvisningsberettigede, alt i alt er begrundet; dette er allerede tilfældet og vil være det mere og mere i fremtiden. |
| --- | --- |

1.69.

Bestemmelsen af forbeholdenes virkning på sikkerheden forbedres, efterhånden som praksissen konsolideres. Kommissionen skønner, at formuleringen af forbeholdets konsekvenser for det pågældende område giver mulighed for endnu tydeligere at konstatere, at den sikkerhed, der skal gives af den anvisningsberettigede, alt i alt er begrundet; dette er allerede tilfældet og vil være det mere og mere i fremtiden.

| 1.70. | Rettens arbejde viser, at kontrol- og overvågningssystemerne på flere af udgiftsområderne i de finansielle overslag endnu ikke fungerer tilfredsstillende, og at der skal gøres en ekstra indsats for at styrke dem. Nogle af de svagheder, Retten konstaterede under sin revision, burde således have været nævnt i generaldirektørernes erklæringer (jf.
  tabel 1.2
  og punkt 4.22,5.62, 6.37, 7.48 og 8.36). Hertil kommer, at erklæringen fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug ikke er afgivet på grundlag af en undersøgelse af transaktionerne vedrørende regnskabsåret 2003 (jf. punkt 4.19 og 4.20). |
| --- | --- |

1.70.

Rettens arbejde viser, at kontrol- og overvågningssystemerne på flere af udgiftsområderne i de finansielle overslag endnu ikke fungerer tilfredsstillende, og at der skal gøres en ekstra indsats for at styrke dem. Nogle af de svagheder, Retten konstaterede under sin revision, burde således have været nævnt i generaldirektørernes erklæringer (jf.
  tabel 1.2
  og punkt 4.22,5.62, 6.37, 7.48 og 8.36). Hertil kommer, at erklæringen fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug ikke er afgivet på grundlag af en undersøgelse af transaktionerne vedrørende regnskabsåret 2003 (jf. punkt 4.19 og 4.20).

tabel 1.2

| 1.70. | Se svarene på punkt 1.33, 1.37 og 1.67 og på de specifikke punkter, der er nævnt af Retten. |
| --- | --- |

1.70.

Se svarene på punkt 1.33, 1.37 og 1.67 og på de specifikke punkter, der er nævnt af Retten.

| 1.71. | Selv om der er sket forbedringer, mener Retten, at den endnu ikke systematisk kan anvende generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer som en nyttig kilde (jf. punkt 1.4) til underbygning af sine egne konklusioner af revisionen på de forskellige udgiftsområder i de finansielle overslag (jf.
  tabel 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.71.

Selv om der er sket forbedringer, mener Retten, at den endnu ikke systematisk kan anvende generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer som en nyttig kilde (jf. punkt 1.4) til underbygning af sine egne konklusioner af revisionen på de forskellige udgiftsområder i de finansielle overslag (jf.
  tabel 1.2
  ).

tabel 1.2

| 1.71. | I forbindelse med at forbedre erklæringernes indhold og sikre overholdelse af de standarder, som erklæringerne er baseret på, bestræber Kommissionen sig for at gøre de årlige erklæringer til en pålidelig indikator for dens resultater og dens strategi med hensyn til at tackle de udpegede risici, sådan at Retten kan bruge dem som grundlag for dens revisionserklæring. |
| --- | --- |

1.71.

I forbindelse med at forbedre erklæringernes indhold og sikre overholdelse af de standarder, som erklæringerne er baseret på, bestræber Kommissionen sig for at gøre de årlige erklæringer til en pålidelig indikator for dens resultater og dens strategi med hensyn til at tackle de udpegede risici, sådan at Retten kan bruge dem som grundlag for dens revisionserklæring.

Gennemførelsen af den administrative reform

Den sammenfattende rapport for 2003

| 1.72. | I sin sammenfattende rapport anfører Kommissionen i brede vendinger, at der i 2003 blev gjort store fremskridt i gennemførelsen af den administrative reform, at næsten alle de foranstaltninger, der er indeholdt i hvidbogen, er blevet gennemført, og at de fleste af handlingsplanerne i de sammenfattende rapporter for 2002 og 2001 enten er fuldstændig eller så godt som opfyldt. Rettens revision viser imidlertid, at denne vurdering er meget optimistisk. I de forskellige punkter i den sammenfattende rapport erkender Kommissionen i øvrigt selv, at visse elementer fortsat vil skulle følges op i de kommende år, hvilket bekræfter resultaterne af Rettens revision vedrørende følgende:






  a) | Gennemførelsen af aktionerne i hvidbogen (jf. punkt 1.74-1.76) og i de sammenfattende rapporter for 2002 og 2001 (jf. punkt 1.77-1.79). |
| --- | --- | --- |

1.72.

I sin sammenfattende rapport anfører Kommissionen i brede vendinger, at der i 2003 blev gjort store fremskridt i gennemførelsen af den administrative reform, at næsten alle de foranstaltninger, der er indeholdt i hvidbogen, er blevet gennemført, og at de fleste af handlingsplanerne i de sammenfattende rapporter for 2002 og 2001 enten er fuldstændig eller så godt som opfyldt. Rettens revision viser imidlertid, at denne vurdering er meget optimistisk. I de forskellige punkter i den sammenfattende rapport erkender Kommissionen i øvrigt selv, at visse elementer fortsat vil skulle følges op i de kommende år, hvilket bekræfter resultaterne af Rettens revision vedrørende følgende:

a)

Gennemførelsen af aktionerne i hvidbogen (jf. punkt 1.74-1.76) og i de sammenfattende rapporter for 2002 og 2001 (jf. punkt 1.77-1.79).

| b) | Implementeringen af normerne for intern kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (jf. punkt 1.80-1.84). |
| --- | --- |

b)

Implementeringen af normerne for intern kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (jf. punkt 1.80-1.84).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| c) | Udarbejdelsen af passende indikatorer i forbindelse med aktivitetsbaseret management og strategisk planlægning og programmering (jf. punkt 1.85-1.87). |
| --- | --- |

c)

Udarbejdelsen af passende indikatorer i forbindelse med aktivitetsbaseret management og strategisk planlægning og programmering (jf. punkt 1.85-1.87).

| d) | Finansiel forvaltning og rapportering (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (jf. punkt 1.27-1.54 og 1.22-1.26). |
| --- | --- |

d)

Finansiel forvaltning og rapportering (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (jf. punkt 1.27-1.54 og 1.22-1.26).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| e) | Kvaliteten og omfanget af de forbehold, der fremsættes i generaldirektørernes erklæringer (jf. punkt 1.63-1.71). |
| --- | --- |

e)

Kvaliteten og omfanget af de forbehold, der fremsættes i generaldirektørernes erklæringer (jf. punkt 1.63-1.71).

| 1.72. | De betydelige fremskridt, der blev gjort i 2003, gør det ikke mindre nødvendigt at gennemføre korrigerende foranstaltninger på de forskellige områder, der blev udpeget i sammenfatningen for 2003. En effektiv og tilfredsstillende løsning på de problemer, der nødvendiggør sådanne foranstaltninger, kan kun findes på det mellemlange sigt. Hvert år indeholder sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter en beskrivelse af de fremskridt, der er gjort, og nævner også alle de foranstaltninger, der skal træffes på kommissionsniveau, samtidig med at de ajourføres. |
| --- | --- |

1.72.

De betydelige fremskridt, der blev gjort i 2003, gør det ikke mindre nødvendigt at gennemføre korrigerende foranstaltninger på de forskellige områder, der blev udpeget i sammenfatningen for 2003. En effektiv og tilfredsstillende løsning på de problemer, der nødvendiggør sådanne foranstaltninger, kan kun findes på det mellemlange sigt. Hvert år indeholder sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter en beskrivelse af de fremskridt, der er gjort, og nævner også alle de foranstaltninger, der skal træffes på kommissionsniveau, samtidig med at de ajourføres.

For så vidt angår aktionerne i hvidbogen og de foregående sammenfatninger, betyder hver enkelt af disse aktioner, at der skal indføres et instrument (f.eks. en meddelelse, iværksættelse af en foranstaltning...). Når dette instrument er indført, tages der ikke længere stilling til aktionen som sådan, så hvis det underliggende problem ikke er løst, iværksættes en ny foranstaltning, normalt via den årlige sammenfatningsrapport. Dette giver mulighed for at ajourføre de foranstaltninger, der skal træffes, og også at foretage en årlig konsolidering af igangværende foranstaltninger, som ikke omfatter en lang række fortidige foranstaltninger. Den konsolidering, der er foretaget med den seneste sammenfatning, bør altså danne grundlag for at opstille en tabel over de igangværende horisontale foranstaltninger.

| 1.73. | Retten er enig med Kommissionen i, at disse punkter allerede er omfattet af de aktioner, der var fastlagt i de sammenfattende rapporter for de foregående år. Retten understreger, hvor vigtigt det er for Kommissionen, at den konsolidering af de tværgående handlingsplaner, som den har taget initiativ til, gennemføres bedst muligt, og tager til efterretning, at Kommissionen har givet udtryk for, at den har til hensigt at overveje de anbefalinger, Retten fremsatte i sin udtalelse om én enkelt revisionsmodel (single audit) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.73.

Retten er enig med Kommissionen i, at disse punkter allerede er omfattet af de aktioner, der var fastlagt i de sammenfattende rapporter for de foregående år. Retten understreger, hvor vigtigt det er for Kommissionen, at den konsolidering af de tværgående handlingsplaner, som den har taget initiativ til, gennemføres bedst muligt, og tager til efterretning, at Kommissionen har givet udtryk for, at den har til hensigt at overveje de anbefalinger, Retten fremsatte i sin udtalelse om én enkelt revisionsmodel (single audit) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

Aktionerne i hvidbogen

| 1.74. | I forbindelse med sin overvågning af, hvordan den administrative reform skrider frem, har Kommissionen meddelt, at 32 af de 36 aktioner i hvidbogens kapitel V (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), »revision, finansforvaltning og -kontrol«, var blevet gennemført i 2003. Der er således blevet foretaget en mangelgennemgang af hvidbogen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), hvori der gøres fuldstændig status over de mål, der endnu ikke er opfyldt, og de foranstaltninger, der endnu ikke er gennemført. |
| --- | --- |

1.74.

I forbindelse med sin overvågning af, hvordan den administrative reform skrider frem, har Kommissionen meddelt, at 32 af de 36 aktioner i hvidbogens kapitel V (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), »revision, finansforvaltning og -kontrol«, var blevet gennemført i 2003. Der er således blevet foretaget en mangelgennemgang af hvidbogen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), hvori der gøres fuldstændig status over de mål, der endnu ikke er opfyldt, og de foranstaltninger, der endnu ikke er gennemført.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.74-1.76. | Når de instrumenter, der opregnes under de forskellige aktioner, er indført, løses de resterende åbne spørgsmål hvert år i sammenfatningsrapporterne (se svar på punkt 1.72). I denne sammenhæng mener Kommissionen, at hovedparten af de foranstaltninger, Retten har nævnt, var afsluttet pr. 31. december 2003. |
| --- | --- |

1.74-1.76.

Når de instrumenter, der opregnes under de forskellige aktioner, er indført, løses de resterende åbne spørgsmål hvert år i sammenfatningsrapporterne (se svar på punkt 1.72). I denne sammenhæng mener Kommissionen, at hovedparten af de foranstaltninger, Retten har nævnt, var afsluttet pr. 31. december 2003.

| 1.75. | Retten tager de fremskridt til efterretning, Kommissionen har gjort med hensyn til udformningen af de nye kontrolbestemmelser, men mener, at resultaterne endnu ikke er tilfredsstillende for så vidt angår reglernes implementering og kontrolrammens faktiske funktion. Ved udgangen af regnskabsåret 2002 var 18 af de 36 aktioner i hvidbogens kapitel V således endnu ikke gennemført fuldt ud (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), og pr. 31. december 2003 var 8 aktioner stadig under gennemførelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). For så vidt angår 8 af de 10 andre områder, som er omfattet af aktioner, som i princippet er afsluttet, er målet endnu ikke blevet opfyldt fuldt ud, gennemførelsen er endnu ikke tilfredsstillende, eller det er ikke sikkert, at tiltaget bliver permanent (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.75.

Retten tager de fremskridt til efterretning, Kommissionen har gjort med hensyn til udformningen af de nye kontrolbestemmelser, men mener, at resultaterne endnu ikke er tilfredsstillende for så vidt angår reglernes implementering og kontrolrammens faktiske funktion. Ved udgangen af regnskabsåret 2002 var 18 af de 36 aktioner i hvidbogens kapitel V således endnu ikke gennemført fuldt ud (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), og pr. 31. december 2003 var 8 aktioner stadig under gennemførelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). For så vidt angår 8 af de 10 andre områder, som er omfattet af aktioner, som i princippet er afsluttet, er målet endnu ikke blevet opfyldt fuldt ud, gennemførelsen er endnu ikke tilfredsstillende, eller det er ikke sikkert, at tiltaget bliver permanent (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.75. | For så vidt angår aktion 83 ønsker Kommissionen at fremsætte to bemærkninger:






  — | i meddelelsen KOM(2004) 93, som Retten nævner, integreres aktion 83 i aktion 62, der både henviser til reformen og virkningen af politikkerne på ressourcebehovet |
| --- | --- | --- |

1.75.

For så vidt angår aktion 83 ønsker Kommissionen at fremsætte to bemærkninger:

—

i meddelelsen KOM(2004) 93, som Retten nævner, integreres aktion 83 i aktion 62, der både henviser til reformen og virkningen af politikkerne på ressourcebehovet

| — | ressourcebehovet analyseres hvert år i forbindelse med APS-øvelsen: siden regnskabsåret 2003 har Kommissionen fulgt den kurs at begrænse anmodningen om nye stillinger til de stillinger, der er nødvendige for en udvidet union (se også meddelelsen i den forbindelse KOM(2002) 311), og at tilfredsstille de andre behov ved omplacering og ved anvendelse af stillinger, der er frigjort som følge af fratrædelser. |
| --- | --- |

—

ressourcebehovet analyseres hvert år i forbindelse med APS-øvelsen: siden regnskabsåret 2003 har Kommissionen fulgt den kurs at begrænse anmodningen om nye stillinger til de stillinger, der er nødvendige for en udvidet union (se også meddelelsen i den forbindelse KOM(2002) 311), og at tilfredsstille de andre behov ved omplacering og ved anvendelse af stillinger, der er frigjort som følge af fratrædelser.

| 1.76. | Mange af de endnu ikke afsluttede aktioner er også nævnt i sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (jf. punkt 1.77-1.79) og kræver, at der sker en adfærdsændring i tjenestegrenene, eller at der indføres nye aktiviteter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De mål, der er fastsat for aktionerne, vil først kunne opfyldes, når disse er gennemført fuldt ud, og det vil kun kunne ske på mellemlang sigt (jf.
  tabel 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.76.

Mange af de endnu ikke afsluttede aktioner er også nævnt i sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (jf. punkt 1.77-1.79) og kræver, at der sker en adfærdsændring i tjenestegrenene, eller at der indføres nye aktiviteter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De mål, der er fastsat for aktionerne, vil først kunne opfyldes, når disse er gennemført fuldt ud, og det vil kun kunne ske på mellemlang sigt (jf.
  tabel 1.3
  ).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

tabel 1.3

Tabel 1.3 — Rettens analyse af gennemførelsen af de vigtigste endnu ikke afsluttede aktioner i hvidbogens kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol« samt i den handlingsplan, der er knyttet som bilag til sammenfatningen af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer for 2002 og 2001 (pr. 31. december 2003)

| Kronologisk reference og/eller sammenfatning | Aktion | Område/Type foranstaltning | Kilde til handlingsplanen | Diagnostik/foranstaltninger, der endnu ikke er iværksat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 71 | Revisionsopfølgningsudvalget | Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol« | Hvidbogen | Aktionen afsluttet/forbedringer mulige

  Der er foretaget visse organisatoriske ændringer for at forbedre udvalgets funktion, der er bl.a. indført regler for varetagelse af formandskabet i tilfælde af interessekonflikter, sekretariatet er flyttet fra Generaldirektoratet for Budget til Generalsekretariatet, og der er udnævnt endnu et eksternt medlem (KOM(2004) 93 af 10.2.2004, punkt 10.3). Forbedringer dog endnu nødvendige, hvis udvalget skal kunne følge effektivt op på Kommissionens revisioner.

  Denne aktion er forbundet med aktion 19 »revisionsopfølgningsudvalget« (ref. 3.3.3) i sammenfatningen for 2002. |
| 78 | Minimumsnormer for intern kontrol | Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol« | Hvidbogen | Aktionen afsluttet/under gennemførelse — forbedringer mulige

  De interne kontrolstandarder blev vedtaget den 13. december 2000 (SEC(2000) 2203) og ændret den 21. december 2001 (SEC(2001) 2037). De angiver det minimumsniveau for intern kontrol, der skal indføres i Kommissionens generaldirektorater (fuldstændig implementering af de interne kontrolstandarder). I de nye retningslinjer (bilag 5 til SEC(2003) 1287 af 26.11.2003) er det anført, at kun de grundlæggende krav i standarderne skal være opfyldt.
  Opfyldelsen af de grundlæggende krav pr. 31. december 2003 viser, at aktionen endnu ikke er afsluttet (jf.
  tabel 1.4
  ).

  Denne aktion er forbundet med aktion 1 »interne kontrolstandarder« (ref. 5.4.5) i sammenfatningen for 2002. |
| 81 | Styrkelse af generaldirektoraternes kontrolfunktion (interne revisionsfunktioner/»audit capabilities«) | Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol« | Hvidbogen | Aktionen afsluttet/forbedringer mulige

  Bortset fra nogle få tilfælde, bl.a. IAS, GOPA, SCIC-DGT og kontorerne i Generaldirektoratet for Personale og Administration (OIB, OIL, PMO og EPSO) har hver tjeneste pr. 31. december 2003 sin egen interne revisionsfunktion (SEC(2004) 250 af 27.2.2004). Gennemførelsen af de grundlæggende krav i standard 22 »intern revisionsfunktion« pr. 31. december 2003 viser dog, at aktionen endnu ikke er afsluttet (jf.
  tabel 1.4
  ).

  Denne aktion er forbundet med aktion 12 »koordineringen i Kommissionens revisionsfunktioner« (ref. 3.3.2) i sammenfatningen for 2002. |
| 83 | Tilstrækkeligt personale | Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol« | Hvidbogen | Aktion under gennemførelse

  En rapport om Kommissionens behov med hensyn til uddannelse og ressourcer er ved at være færdig.

  Denne aktion er forbundet med aktion 21 »ledelsens risikovurdering« (ref. 3.3.2) og 22 »menneskelige ressourcer« (ref. 5.3.1) i sammenfatningen for 2002, og 5 og 14 »menneskelige ressourcer« i sammenfatningen for 2001. |
| 87 | Gennemgang af fremskridtene inden for Kommissionens tjenestegrene i forbindelse med reformgennemførelsen | Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol« | Hvidbogen | Aktion under gennemførelse

  Den interne revisionstjeneste i Kommissionen har planlagt at afslutte cyklussen af dybtgående revisioner i generaldirektoraterne ved udgangen af september 2004 (KOM(2004) 93, bilag 1). |
| 93 | Bedre koordinering af interaktionen mellem OLAF og andre tjenestegrene | Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol« | Hvidbogen | Aktion under gennemførelse

  En foreløbig hensigtserklæring vedrørende en adfærdskodeks, som skal sikre, at OLAF og Kommissionen udveksler oplysninger om OLAF's interne undersøgelser i Kommissionen på det rigtige tidspunkt, blev godkendt i juli 2003. Forslagene til ændring af reglerne for OLAF, som Kommissionen forelagde i februar 2004, vil få indvirkning på denne hensigtserklæring (KOM(2004) 93, bilag 1). Der arbejdes endvidere stadig på at forbedre udvekslingen af informationer og samarbejdet mellem OLAF og tjenesterne i Kommissionen via denne hensigtserklæring.

  Denne aktion er forbundet med aktion 15 »opfølgning på OLAF« (ref. 5.3.9) i sammenfatningen for 2002. |
| 94 | Optimal beskyttelse af lovgivningen og kontraktforvaltningen mod risikoen for svig | Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol« | Hvidbogen | Vedvarende aktion

  I 2004 vil den tværtjenestelige gruppe »beskyttelse mod svig«, som ledes af OLAF, fortsætte sin opfølgning vedrørende de lovgivningsmæssige aspekter af Kommissionens meddelelse om beskyttelse mod svig (SEK(2001) 2029 af 7.11.2001 og bilag 1 i KOM(2004) 93). |
| 96 | En mere effektiv forvaltning af geninddrivningen af uretmæssigt udbetalte beløb | Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol« | Hvidbogen | Aktion under gennemførelse

  Generaldirektoraterne skal tage hensyn til anbefalingerne fra Den Interne Revisionstjeneste, og Generaldirektoratet for Budget vil skulle koordinere tilsynet med behandlingen af de ophobede inddrivelsessager mere effektivt fra centralt hold.

  Denne aktion er forbundet med aktion 9 »inddrivelser« (ref. 5.3.2) i sammenfatningen for 2002. |
| 97 | Forbedret overvågning af strukturfondene | Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol« | Hvidbogen | Aktion under gennemførelse

  På grund af de nye procedurer, der skal anvendes til forvaltning af strukturfondene, har Kommissionen måttet vedtage en meddelelse om afklaring af ansvarsområderne i forbindelse med delt forvaltning (C(2003) 1830-2 af 17.6.2003). Der er blevet nedsat en tværtjenstlig gruppe, som skal analysere mulige foranstaltninger til forbedring af forvaltningen af strukturfondene. I september 2004 vedtog Kommissionen en meddelelse om det juridiske ansvar (COM(2004) 580 final) og i august 2004 en meddelelse om revisionsmetodologi (C(2004) 3115 (jf. punkt 1.84).

  Denne aktion er forbundet med aktion 7 »delt forvaltning« og 17 om revision i forbindelse med delt forvaltning (ref. 5.3.3) i sammenfatningen for 2002 og aktion 4 »strukturfonde« og 12 »delt forvaltning« i sammenfatningen for 2001. |
| 6 (5.3.7) | Regnskabssystemer | Finansforvaltning | Sammenfatningen for 2002 | Aktion under gennemførelse

  Generelt set gennemføres regnskabsmoderniseringsprojektet i overensstemmelse med den fastsatte tidsplan. Det gælder navnlig de formelle krav, der i henhold til den nye finansforordning skal være opfyldt i 2005 (COM(2004) 565 af 18.8.2004).

  Denne aktion er forbundet med aktion 16 »regnskabsmæssige rammer« og 17 »centrale finansinformationssystemer« i sammenfatningen for 2001. |
| 8 (5.3.4) | Samfinansiering | Finansforvaltning | Sammenfatningen for 2002 | Aktion under gennemførelse

  Den tværtjenstlige gruppe anført af Generalsekretariatet, som blev nedsat i 2003 med henblik på gennemførelsen af denne aktion, er opdelt i to delgrupper (en, der skal undersøge mulighederne for at indføre en fast sats for støtte, og en, der tager sig af kontrolmetoder). Det er planen, at gruppen skal fortsætte sit arbejde i 2004.

  Denne aktion er forbundet med aktion 1 »forskningsprogrammer« i sammenfatningen for 2001. |
| 12 (3.3.2) | Koordinering af arbejdet i Kommissionens revisionsfunktioner | Revision | Sammenfatningen for 2002 | Aktion under gennemførelse

  Kommissionen har afklaret de centrale aktørers ansvarsområder i forbindelse med intern revision og intern kontrol (SEC(2003) 59 af 21.1.2003). Den interne revisionstjeneste har iværksat flere koordinationsaktioner (Auditnet, udvikling af fælles metoder, redskaber og teknikker), men for at gennemføre dem kræves der en ekstra indsats i 2004. Pr. 31. december 2003 havde revisionskoordinationen endnu ikke nået et tilfredsstillende niveau.

  Denne aktion er forbundet med aktion 81 »styrkelse af generaldirektoraternes kontrolfunktion (interne revisionsfunktioner/audit capabilities)« i hvidbogen. |
| 23 (4.4) | Metoder, der skal anvendes ved udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter | Metoder, der skal anvendes ved udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter | Sammenfatningen for 2002 | Aktionen afsluttet/forbedringer mulige

  Retningslinjerne for udarbejdelse af årsrapporterne for 2003 har gjort begreberne forbehold, forvisning, væsentlighed og erklæring klarere (SEC(2003) 1469 af 19.12.2003 og SEC(2004) 147 af 19.2.2004). Der er endnu behov for forbedringer for så vidt angår begrebet væsentlighed samt forbeholdenes indvirkning på generaldirektørernes erklæringer. Endvidere bør der gives mere specifikke retningslinjer for effekt- (og resultat-) indikatorer, bl.a. indikatorerne for kvalitet i forbindelse med indtægter og udgifter.
  Denne aktion er forbundet med aktion 82 »generaldirektørens erklæring i den årlige aktivitetsrapport« i hvidbogen. |
| 2 | Foranstaltninger udadtil | Spørgsmål af tværgående karakter | Sammenfatningen for 2001 | Aktionen til dels uafsluttet og målet kun delvist opfyldt

  Organiseringen af ressourcerne og strukturerne i de generaldirektorater, der tager sig af de eksterne forbindelser, er ikke blevet taget op til fornyet overvejelse med henblik på at finde frem til områder, hvor der vil kunne skabes mere synergi. |
| 7 | Forvaltningsinformationssystemer | Gennemførelse af reformen | Sammenfatningen for 2001 | Aktion under gennemførelse

  IAS's revision »revue de la gouvernance informatique à la Commission« (gennemgang af Kommissionens edb-styring) har foranlediget, at Kommissionen nu er i færd med at udarbejde en meddelelse om de eksisterende forvaltningsinformationssystemers interoperabilitet. |
| Kilde:Revisionsretten. |

Kronologisk reference og/eller sammenfatning

Aktion

Område/Type foranstaltning

Kilde til handlingsplanen

Diagnostik/foranstaltninger, der endnu ikke er iværksat

71

Revisionsopfølgningsudvalget

Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol«

Hvidbogen

Aktionen afsluttet/forbedringer mulige

Aktionen afsluttet/forbedringer mulige

Der er foretaget visse organisatoriske ændringer for at forbedre udvalgets funktion, der er bl.a. indført regler for varetagelse af formandskabet i tilfælde af interessekonflikter, sekretariatet er flyttet fra Generaldirektoratet for Budget til Generalsekretariatet, og der er udnævnt endnu et eksternt medlem (KOM(2004) 93 af 10.2.2004, punkt 10.3). Forbedringer dog endnu nødvendige, hvis udvalget skal kunne følge effektivt op på Kommissionens revisioner.

Denne aktion er forbundet med aktion 19 »revisionsopfølgningsudvalget« (ref. 3.3.3) i sammenfatningen for 2002.

Denne aktion er forbundet med aktion 19 »revisionsopfølgningsudvalget« (ref. 3.3.3) i sammenfatningen for 2002.

78

Minimumsnormer for intern kontrol

Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol«

Hvidbogen

Aktionen afsluttet/under gennemførelse — forbedringer mulige

Aktionen afsluttet/under gennemførelse — forbedringer mulige

De interne kontrolstandarder blev vedtaget den 13. december 2000 (SEC(2000) 2203) og ændret den 21. december 2001 (SEC(2001) 2037). De angiver det minimumsniveau for intern kontrol, der skal indføres i Kommissionens generaldirektorater (fuldstændig implementering af de interne kontrolstandarder). I de nye retningslinjer (bilag 5 til SEC(2003) 1287 af 26.11.2003) er det anført, at kun de grundlæggende krav i standarderne skal være opfyldt.

Opfyldelsen af de grundlæggende krav pr. 31. december 2003 viser, at aktionen endnu ikke er afsluttet (jf.
  tabel 1.4
  ).

tabel 1.4

Denne aktion er forbundet med aktion 1 »interne kontrolstandarder« (ref. 5.4.5) i sammenfatningen for 2002.

Denne aktion er forbundet med aktion 1 »interne kontrolstandarder« (ref. 5.4.5) i sammenfatningen for 2002.

81

Styrkelse af generaldirektoraternes kontrolfunktion (interne revisionsfunktioner/»audit capabilities«)

Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol«

Hvidbogen

Aktionen afsluttet/forbedringer mulige

Aktionen afsluttet/forbedringer mulige

Bortset fra nogle få tilfælde, bl.a. IAS, GOPA, SCIC-DGT og kontorerne i Generaldirektoratet for Personale og Administration (OIB, OIL, PMO og EPSO) har hver tjeneste pr. 31. december 2003 sin egen interne revisionsfunktion (SEC(2004) 250 af 27.2.2004). Gennemførelsen af de grundlæggende krav i standard 22 »intern revisionsfunktion« pr. 31. december 2003 viser dog, at aktionen endnu ikke er afsluttet (jf.
  tabel 1.4
  ).

tabel 1.4

Denne aktion er forbundet med aktion 12 »koordineringen i Kommissionens revisionsfunktioner« (ref. 3.3.2) i sammenfatningen for 2002.

Denne aktion er forbundet med aktion 12 »koordineringen i Kommissionens revisionsfunktioner« (ref. 3.3.2) i sammenfatningen for 2002.

83

Tilstrækkeligt personale

Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol«

Hvidbogen

Aktion under gennemførelse

Aktion under gennemførelse

En rapport om Kommissionens behov med hensyn til uddannelse og ressourcer er ved at være færdig.

Denne aktion er forbundet med aktion 21 »ledelsens risikovurdering« (ref. 3.3.2) og 22 »menneskelige ressourcer« (ref. 5.3.1) i sammenfatningen for 2002, og 5 og 14 »menneskelige ressourcer« i sammenfatningen for 2001.

Denne aktion er forbundet med aktion 21 »ledelsens risikovurdering« (ref. 3.3.2) og 22 »menneskelige ressourcer« (ref. 5.3.1) i sammenfatningen for 2002, og 5 og 14 »menneskelige ressourcer« i sammenfatningen for 2001.

87

Gennemgang af fremskridtene inden for Kommissionens tjenestegrene i forbindelse med reformgennemførelsen

Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol«

Hvidbogen

Aktion under gennemførelse

Aktion under gennemførelse

Den interne revisionstjeneste i Kommissionen har planlagt at afslutte cyklussen af dybtgående revisioner i generaldirektoraterne ved udgangen af september 2004 (KOM(2004) 93, bilag 1).

93

Bedre koordinering af interaktionen mellem OLAF og andre tjenestegrene

Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol«

Hvidbogen

Aktion under gennemførelse

Aktion under gennemførelse

En foreløbig hensigtserklæring vedrørende en adfærdskodeks, som skal sikre, at OLAF og Kommissionen udveksler oplysninger om OLAF's interne undersøgelser i Kommissionen på det rigtige tidspunkt, blev godkendt i juli 2003. Forslagene til ændring af reglerne for OLAF, som Kommissionen forelagde i februar 2004, vil få indvirkning på denne hensigtserklæring (KOM(2004) 93, bilag 1). Der arbejdes endvidere stadig på at forbedre udvekslingen af informationer og samarbejdet mellem OLAF og tjenesterne i Kommissionen via denne hensigtserklæring.

Denne aktion er forbundet med aktion 15 »opfølgning på OLAF« (ref. 5.3.9) i sammenfatningen for 2002.

Denne aktion er forbundet med aktion 15 »opfølgning på OLAF« (ref. 5.3.9) i sammenfatningen for 2002.

94

Optimal beskyttelse af lovgivningen og kontraktforvaltningen mod risikoen for svig

Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol«

Hvidbogen

Vedvarende aktion

Vedvarende aktion

I 2004 vil den tværtjenestelige gruppe »beskyttelse mod svig«, som ledes af OLAF, fortsætte sin opfølgning vedrørende de lovgivningsmæssige aspekter af Kommissionens meddelelse om beskyttelse mod svig (SEK(2001) 2029 af 7.11.2001 og bilag 1 i KOM(2004) 93).

96

En mere effektiv forvaltning af geninddrivningen af uretmæssigt udbetalte beløb

Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol«

Hvidbogen

Aktion under gennemførelse

Aktion under gennemførelse

Generaldirektoraterne skal tage hensyn til anbefalingerne fra Den Interne Revisionstjeneste, og Generaldirektoratet for Budget vil skulle koordinere tilsynet med behandlingen af de ophobede inddrivelsessager mere effektivt fra centralt hold.

Denne aktion er forbundet med aktion 9 »inddrivelser« (ref. 5.3.2) i sammenfatningen for 2002.

Denne aktion er forbundet med aktion 9 »inddrivelser« (ref. 5.3.2) i sammenfatningen for 2002.

97

Forbedret overvågning af strukturfondene

Kapitel V »Revision, finansforvaltning og -kontrol«

Hvidbogen

Aktion under gennemførelse

Aktion under gennemførelse

På grund af de nye procedurer, der skal anvendes til forvaltning af strukturfondene, har Kommissionen måttet vedtage en meddelelse om afklaring af ansvarsområderne i forbindelse med delt forvaltning (C(2003) 1830-2 af 17.6.2003). Der er blevet nedsat en tværtjenstlig gruppe, som skal analysere mulige foranstaltninger til forbedring af forvaltningen af strukturfondene. I september 2004 vedtog Kommissionen en meddelelse om det juridiske ansvar (COM(2004) 580 final) og i august 2004 en meddelelse om revisionsmetodologi (C(2004) 3115 (jf. punkt 1.84).

Denne aktion er forbundet med aktion 7 »delt forvaltning« og 17 om revision i forbindelse med delt forvaltning (ref. 5.3.3) i sammenfatningen for 2002 og aktion 4 »strukturfonde« og 12 »delt forvaltning« i sammenfatningen for 2001.

Denne aktion er forbundet med aktion 7 »delt forvaltning« og 17 om revision i forbindelse med delt forvaltning (ref. 5.3.3) i sammenfatningen for 2002 og aktion 4 »strukturfonde« og 12 »delt forvaltning« i sammenfatningen for 2001.

6 (5.3.7)

Regnskabssystemer

Finansforvaltning

Sammenfatningen for 2002

Aktion under gennemførelse

Aktion under gennemførelse

Generelt set gennemføres regnskabsmoderniseringsprojektet i overensstemmelse med den fastsatte tidsplan. Det gælder navnlig de formelle krav, der i henhold til den nye finansforordning skal være opfyldt i 2005 (COM(2004) 565 af 18.8.2004).

Denne aktion er forbundet med aktion 16 »regnskabsmæssige rammer« og 17 »centrale finansinformationssystemer« i sammenfatningen for 2001.

Denne aktion er forbundet med aktion 16 »regnskabsmæssige rammer« og 17 »centrale finansinformationssystemer« i sammenfatningen for 2001.

8 (5.3.4)

Samfinansiering

Finansforvaltning

Sammenfatningen for 2002

Aktion under gennemførelse

Aktion under gennemførelse

Den tværtjenstlige gruppe anført af Generalsekretariatet, som blev nedsat i 2003 med henblik på gennemførelsen af denne aktion, er opdelt i to delgrupper (en, der skal undersøge mulighederne for at indføre en fast sats for støtte, og en, der tager sig af kontrolmetoder). Det er planen, at gruppen skal fortsætte sit arbejde i 2004.

Denne aktion er forbundet med aktion 1 »forskningsprogrammer« i sammenfatningen for 2001.

Denne aktion er forbundet med aktion 1 »forskningsprogrammer« i sammenfatningen for 2001.

12 (3.3.2)

Koordinering af arbejdet i Kommissionens revisionsfunktioner

Revision

Sammenfatningen for 2002

Aktion under gennemførelse

Aktion under gennemførelse

Kommissionen har afklaret de centrale aktørers ansvarsområder i forbindelse med intern revision og intern kontrol (SEC(2003) 59 af 21.1.2003). Den interne revisionstjeneste har iværksat flere koordinationsaktioner (Auditnet, udvikling af fælles metoder, redskaber og teknikker), men for at gennemføre dem kræves der en ekstra indsats i 2004. Pr. 31. december 2003 havde revisionskoordinationen endnu ikke nået et tilfredsstillende niveau.

Denne aktion er forbundet med aktion 81 »styrkelse af generaldirektoraternes kontrolfunktion (interne revisionsfunktioner/audit capabilities)« i hvidbogen.

Denne aktion er forbundet med aktion 81 »styrkelse af generaldirektoraternes kontrolfunktion (interne revisionsfunktioner/audit capabilities)« i hvidbogen.

23 (4.4)

Metoder, der skal anvendes ved udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter

Metoder, der skal anvendes ved udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter

Sammenfatningen for 2002

Aktionen afsluttet/forbedringer mulige

Aktionen afsluttet/forbedringer mulige

Retningslinjerne for udarbejdelse af årsrapporterne for 2003 har gjort begreberne forbehold, forvisning, væsentlighed og erklæring klarere (SEC(2003) 1469 af 19.12.2003 og SEC(2004) 147 af 19.2.2004). Der er endnu behov for forbedringer for så vidt angår begrebet væsentlighed samt forbeholdenes indvirkning på generaldirektørernes erklæringer. Endvidere bør der gives mere specifikke retningslinjer for effekt- (og resultat-) indikatorer, bl.a. indikatorerne for kvalitet i forbindelse med indtægter og udgifter.

Denne aktion er forbundet med aktion 82 »generaldirektørens erklæring i den årlige aktivitetsrapport« i hvidbogen.

2

Foranstaltninger udadtil

Spørgsmål af tværgående karakter

Sammenfatningen for 2001

Aktionen til dels uafsluttet og målet kun delvist opfyldt

Aktionen til dels uafsluttet og målet kun delvist opfyldt

Organiseringen af ressourcerne og strukturerne i de generaldirektorater, der tager sig af de eksterne forbindelser, er ikke blevet taget op til fornyet overvejelse med henblik på at finde frem til områder, hvor der vil kunne skabes mere synergi.

7

Forvaltningsinformationssystemer

Gennemførelse af reformen

Sammenfatningen for 2001

Aktion under gennemførelse

Aktion under gennemførelse

IAS's revision »revue de la gouvernance informatique à la Commission« (gennemgang af Kommissionens edb-styring) har foranlediget, at Kommissionen nu er i færd med at udarbejde en meddelelse om de eksisterende forvaltningsinformationssystemers interoperabilitet.

Kilde:Revisionsretten.

Kilde:

Handlingsplanerne vedføjet som bilag til de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens generaldirektorater og tjenestegrene for regnskabsårene 2002 og 2001

| 1.77. | I sammenfatningen af generaldirektørernes aktivitetsrapporter og erklæringer for 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) gøres der status over reformen af Kommissionens interne kontrolsystem, og der lægges en ny handlingsplan for at afhjælpe de konstaterede mangler. Denne plan omfatter 25 udbedrende foranstaltninger, som både skal supplere de handlingsplaner, generaldirektørerne har formuleret i de årlige aktivitetsrapporter, og opfølgningen af den handlingsplan, der var fastlagt i sammenfatningen for 2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). For så vidt angår de aktioner, som vil kunne få indvirkning på de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), konstaterede Retten pr. 31. december 2003, at de tværgående foranstaltninger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) endnu ikke var fuldstændig afsluttet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.77.

I sammenfatningen af generaldirektørernes aktivitetsrapporter og erklæringer for 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) gøres der status over reformen af Kommissionens interne kontrolsystem, og der lægges en ny handlingsplan for at afhjælpe de konstaterede mangler. Denne plan omfatter 25 udbedrende foranstaltninger, som både skal supplere de handlingsplaner, generaldirektørerne har formuleret i de årlige aktivitetsrapporter, og opfølgningen af den handlingsplan, der var fastlagt i sammenfatningen for 2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). For så vidt angår de aktioner, som vil kunne få indvirkning på de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), konstaterede Retten pr. 31. december 2003, at de tværgående foranstaltninger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) endnu ikke var fuldstændig afsluttet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.77-1.78. | De foranstaltninger i sammenfatningerne for 2001 og 2002, der ikke var blevet afsluttet pr. 31. december 2003, blev anført og ajourført i sammenfatningen for 2003, jf. princippet i punkt 1.72, hvorefter de foranstaltninger, der skal træffes, hvert år ajourføres, og som implicerer, at de foranstaltninger, der blev indført i de foregående sammenfatninger, forsvinder. |
| --- | --- |

1.77-1.78.

De foranstaltninger i sammenfatningerne for 2001 og 2002, der ikke var blevet afsluttet pr. 31. december 2003, blev anført og ajourført i sammenfatningen for 2003, jf. princippet i punkt 1.72, hvorefter de foranstaltninger, der skal træffes, hvert år ajourføres, og som implicerer, at de foranstaltninger, der blev indført i de foregående sammenfatninger, forsvinder.

Der er gjort betydelige fremskridt med implementeringen af to foranstaltninger vedrørende delt forvaltning. Inden udgangen af september 2004 havde Kommissionen vedtaget meddelelser om det retlige ansvar inden for rammerne af delt forvaltning (COM(2004) 580 final) og om tilpasning af revisionsmetoderne på dette område (C(2004) 3115); i december 2003 offentliggjorde Kommissionen også reviderede revisionsmanualer for strukturfondene og Samhørighedsfonden. I udkastet til nye regler for strukturfondene for perioden 2007-2013 har Kommissionen fulgt den idé, at der udfærdiges årlige erklæringer af et uafhængigt revisionsorgan, hvilket også blev nævnt i aktion 17.

| 1.78. | Opfølgningen af handlingsplanen i sammenfatningen for 2001 viser, at de fleste af de aktioner, der ikke var afsluttet ved udgangen af regnskabsåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), stadig var under gennemførelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) pr. 31. december 2003. For så vidt angår to af de områder, der er omfattet af i princippet afsluttede aktioner, er målet endnu ikke opfyldt fuldt ud, gennemførelsen er endnu ikke tilfredsstillende, eller det er ikke sikret, at tiltagene bliver permanente (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). For to af områdernes vedkommende er aktionerne ikke afsluttet og målet kun delvist opfyldt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.78.

Opfølgningen af handlingsplanen i sammenfatningen for 2001 viser, at de fleste af de aktioner, der ikke var afsluttet ved udgangen af regnskabsåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), stadig var under gennemførelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) pr. 31. december 2003. For så vidt angår to af de områder, der er omfattet af i princippet afsluttede aktioner, er målet endnu ikke opfyldt fuldt ud, gennemførelsen er endnu ikke tilfredsstillende, eller det er ikke sikret, at tiltagene bliver permanente (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). For to af områdernes vedkommende er aktionerne ikke afsluttet og målet kun delvist opfyldt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.78. | Med hensyn til foranstaltningerne vedrørende delt forvaltning henviser Kommissionen til sit svar i punkt 1.77. |
| --- | --- |

1.78.

Med hensyn til foranstaltningerne vedrørende delt forvaltning henviser Kommissionen til sit svar i punkt 1.77.

For så vidt angår aktion 5, er der bebudet to adskilte foranstaltninger: hensyntagen til behovet for ressourcer (se svaret i punkt 1.75) og definition af en metode til vurdering af behovet for ressourcer i forbindelse med bestående og nye aktiviteter. Med hensyn til aktion 14 har Generaldirektoratet for Administration og Personale på grundlag af et rundspørge i generaldirektoraterne defineret rekrutteringsprofiler i forhold til deres behov og anmodet Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) om at gennemføre de relevante udvælgelsesprøver fra 2003. I mellemtiden kan det være nødvendigt fortsat at besætte permanente stillinger med flere midlertidigt ansatte.

For så vidt angår aktion 15, gør Kommissionen opmærksom på, at den den 14.7.2004 vedtog meddelelse C(2004) 2694 om uddannelses- og rekrutteringsbehov inden for finansiel forvaltning på baggrund af de behov, der blev identificeret i sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter for 2002.

| 1.79. | Retten opfordrer Kommissionen til at sørge for, at de endnu ikke opfyldte handlingsplaner gennemføres, så det nye interne kontrolsystem kan komme til at fungere effektivt, navnlig på områderne delt forvaltning, ledelsens risikovurdering og inddrivelse af fordringer (jf.
  tabel 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.79.

Retten opfordrer Kommissionen til at sørge for, at de endnu ikke opfyldte handlingsplaner gennemføres, så det nye interne kontrolsystem kan komme til at fungere effektivt, navnlig på områderne delt forvaltning, ledelsens risikovurdering og inddrivelse af fordringer (jf.
  tabel 1.3
  ).

tabel 1.3

| 1.79. | Kommissionen bestræber sig stærkt for og har en stor interesse i at gøre fremskridt på de tre områder fremhævet af Retten (dvs. delt forvaltning, risikovurdering og inddrivelse af fordringer), hvilket både fremgår af sammenfatningen af aktivitetsrapporterne for 2002 og 2003 og situationsoversigten over de interne kontrolsystemer (Overview of the state of internal control systems). |
| --- | --- |

1.79.

Kommissionen bestræber sig stærkt for og har en stor interesse i at gøre fremskridt på de tre områder fremhævet af Retten (dvs. delt forvaltning, risikovurdering og inddrivelse af fordringer), hvilket både fremgår af sammenfatningen af aktivitetsrapporterne for 2002 og 2003 og situationsoversigten over de interne kontrolsystemer (Overview of the state of internal control systems).

Interne kontrolstandarder

| 1.80. | Retten har foretaget en analyse af, hvordan de interne kontrolstandarder anvendes (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) i 16 af Kommissionens generaldirektorater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Målet var ikke kun at måle, i hvor høj grad standarderne var implementeret, men også at analysere, om anvendelsen af dem i Kommissionens tjenestegrene havde givet resultater i form af en bedre vurdering af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på det pågældende område. |
| --- | --- |

1.80.

Retten har foretaget en analyse af, hvordan de interne kontrolstandarder anvendes (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) i 16 af Kommissionens generaldirektorater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Målet var ikke kun at måle, i hvor høj grad standarderne var implementeret, men også at analysere, om anvendelsen af dem i Kommissionens tjenestegrene havde givet resultater i form af en bedre vurdering af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på det pågældende område.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.81. | Retten konstaterer, at det generelt ikke er nemt at sammenligne omfanget og substansen af de basale kontrolsystemer, som ligger til grund for standarderne, som de blev præsenteret i 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), med dem, der blev defineret i 2002. |
| --- | --- |

1.81.

Retten konstaterer, at det generelt ikke er nemt at sammenligne omfanget og substansen af de basale kontrolsystemer, som ligger til grund for standarderne, som de blev præsenteret i 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), med dem, der blev defineret i 2002.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.81. | Det forhold, at de grundlæggende krav, der blev fastlagt i 2003, ikke er helt sammenlignelige med dem fra 2002, harmonerer med filosofien i disse krav. I virkeligheden blev de grundlæggende krav oprindeligt indført i 2000 for at gøre de 24 interne kontrolstandarder mere konkrete i praksis ved at definere minimumskravene på det tidspunkt. Hvert år opdateres de grundlæggende krav for at tage hensyn til eventuelle nye krav, der følger af, at Kommissionen i mellemtiden på dette område har vedtaget relevante beslutninger/afgørelser eller meddelelser. |
| --- | --- |

1.81.

Det forhold, at de grundlæggende krav, der blev fastlagt i 2003, ikke er helt sammenlignelige med dem fra 2002, harmonerer med filosofien i disse krav. I virkeligheden blev de grundlæggende krav oprindeligt indført i 2000 for at gøre de 24 interne kontrolstandarder mere konkrete i praksis ved at definere minimumskravene på det tidspunkt. Hvert år opdateres de grundlæggende krav for at tage hensyn til eventuelle nye krav, der følger af, at Kommissionen i mellemtiden på dette område har vedtaget relevante beslutninger/afgørelser eller meddelelser.

De afklaringer og opdateringer, der er foretaget af de grundlæggende krav, gør det vanskeligt at sammenligne situationen ved udgangen af 2002 med situationen ved udgangen af 2003. Der er imidlertid blevet truffet betydelige foranstaltninger for at styrke den interne kontrol, specielt med hensyn til informationsstrømmen fra generaldirektoraterne til deres kommissær om kritiske revisions- og kontrolspørgsmål, og generaldirektoraterne har allerede i praksis vist en stor vilje til at løse denne opgave.

| 1.82. | Kommissionen erklærer, at tjenestegrenene havde opfyldt 91 % af de grundlæggende krav pr. 31. december 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Heraf synes 26 % at være blevet opfyldt siden udgangen af september 2003, hvor generaldirektoraterne meddelte, hvorvidt de ville være i stand til at overholde fristen for opfyldelse af alle de grundlæggende krav, som var 31. december 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.82.

Kommissionen erklærer, at tjenestegrenene havde opfyldt 91 % af de grundlæggende krav pr. 31. december 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Heraf synes 26 % at være blevet opfyldt siden udgangen af september 2003, hvor generaldirektoraterne meddelte, hvorvidt de ville være i stand til at overholde fristen for opfyldelse af alle de grundlæggende krav, som var 31. december 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.82-1.83. | Som anført af Retten vurderede generaldirektoraterne, at 91 % af de grundlæggende krav var opfyldt i december 2003 mod 65 % i september 2003. Det bør noteres, at i mange tilfælde var de grundlæggende krav, der ikke var fuldstændig opfyldt i september 2003, igangværende foranstaltninger, hvor der allerede var gjort store fremskridt, og som kun manglede lidt i at være afsluttet. |
| --- | --- |

1.82-1.83.

Som anført af Retten vurderede generaldirektoraterne, at 91 % af de grundlæggende krav var opfyldt i december 2003 mod 65 % i september 2003. Det bør noteres, at i mange tilfælde var de grundlæggende krav, der ikke var fuldstændig opfyldt i september 2003, igangværende foranstaltninger, hvor der allerede var gjort store fremskridt, og som kun manglede lidt i at være afsluttet.

Som anført i situationsoversigten (Overview) erkender Kommissionen, at der i fremtiden ved vurderingen af den interne kontrol snarere skal fokuseres på, hvordan de interne kontrolordninger fungerer i praksis, og hvorvidt de giver den nødvendige sikkerhed, end på, om de er i overensstemmelse med reglerne.

Det tager desuden tid at implementere et hensigtsmæssigt internt kontrolsystem, som giver den nødvendige sikkerhed. Faktisk er der allerede gjort betydelige forsøg på at gå videre, end hvad reglerne tilsiger. I den forbindelse har Kommissionen udviklet et redskab, iCAT (internal control assessment tool), som skal hjælpe tjenestegrenene med at vurdere deres interne kontrolsystemers effektivitet, og nogle generaldirektorater begyndte at anvende den første version af dette redskab i 2003.

| 1.83. | Retten mener, at dette vanskeligt kan få umiddelbar effekt på det interne kontrolsystems konkrete funktion, som er grundlaget for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. For så vidt angår indførelsen af procedureregler eller kontrolinstrumenter vil der nok blive brug for ekstra tid til at sikre, at standarderne faktisk anvendes. Sigtet med Rettens revisionsarbejde har således i de fleste tilfælde været at vurdere, om generaldirektoraternes praksis var i overensstemmelse med de grundlæggende krav til intern kontrol (jf. punkt 4.23, 6.5, 7.40, 7.41 og 9.55). |
| --- | --- |

1.83.

Retten mener, at dette vanskeligt kan få umiddelbar effekt på det interne kontrolsystems konkrete funktion, som er grundlaget for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. For så vidt angår indførelsen af procedureregler eller kontrolinstrumenter vil der nok blive brug for ekstra tid til at sikre, at standarderne faktisk anvendes. Sigtet med Rettens revisionsarbejde har således i de fleste tilfælde været at vurdere, om generaldirektoraternes praksis var i overensstemmelse med de grundlæggende krav til intern kontrol (jf. punkt 4.23, 6.5, 7.40, 7.41 og 9.55).

| 1.84. | Retten konstaterer, at oplysningerne vedrørende de interne kontrolstandarder, den undersøgte i de udvalgte generaldirektorater, er afbalancerede i den forstand, at de i højere grad omhandler spørgsmålet om, hvorvidt der er indført interne kontrolordninger, og om disse er i overensstemmelse med reglerne, end de informerer om, hvorvidt ordningernefaktiskfungerer (jf.
  tabel 1.4
  og punkt 4.23, 5.10, 6.5, 7.43 og 9.55). Set under et kan implementeringen endnu ikke betragtes som så tilfredsstillende, at Kommissionens interne kontrolsystem på grundlag heraf kan give rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

1.84.

Retten konstaterer, at oplysningerne vedrørende de interne kontrolstandarder, den undersøgte i de udvalgte generaldirektorater, er afbalancerede i den forstand, at de i højere grad omhandler spørgsmålet om, hvorvidt der er indført interne kontrolordninger, og om disse er i overensstemmelse med reglerne, end de informerer om, hvorvidt ordningernefaktiskfungerer (jf.
  tabel 1.4
  og punkt 4.23, 5.10, 6.5, 7.43 og 9.55). Set under et kan implementeringen endnu ikke betragtes som så tilfredsstillende, at Kommissionens interne kontrolsystem på grundlag heraf kan give rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

tabel 1.4

| 1.84. | Tabel 1.4 afviger fra tjenestegrenenes egne vurderinger, hvor konklusionen er, at de interne kontrolstandarder var implementeret for 91 %’s vedkommende pr. 31. december 2003. Den ufuldstændige implementering vedrørte i vid udstrækning områder med en ringe virkning på risikoen for uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

1.84.

Tabel 1.4 afviger fra tjenestegrenenes egne vurderinger, hvor konklusionen er, at de interne kontrolstandarder var implementeret for 91 %’s vedkommende pr. 31. december 2003. Den ufuldstændige implementering vedrørte i vid udstrækning områder med en ringe virkning på risikoen for uregelmæssigheder.

For så vidt angår forbindelsen mellem niveauet for overensstemmelsen med standarderne og den nødvendige sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, henvises til Kommissionens svar i punkt 1.82-1.83.

Tabel 1.4 — Rettens analyse af implementeringen af de interne kontrolstandarder (som er direkte forbundet med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed i de største generaldirektorater), stillingen pr. 31. december 2003

| Generaldirektorat eller tjeneste | Udnyttelsen af betalingsbevillinger i 2003
  (millioner euro) | Standard 11 »risikoanalyse og -styring« | Standard 12 »ad hoc-oplysninger på området ledelsesinformation« | Standard 14 »rapportering af fejl« | Standard 17 »overvågning« | Standard 18 »registrering af undtagelser« | Standard 20 »registrering og korrigering af svaghederne i den interne kontrol« | Standard 21 »revisionsrapporter« | Standard 22 »intern revisionsfunktion« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ECFIN | 367 | B | B | A | A | A | A | A | A |
| EMPL | 7 437 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| AGRI | 47 067 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| RTD | 1 933 | A | B | A | A | A | A | A | A |
| INFSO | 857 | B | B | A | A | A | B | A | A |
| FISH | 838 | A | A | A | B | A | A | A | B |
| REGIO | 18 540 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EAC | 796 | B | B | A | B | A | A | A | A |
| JAI | 86 | A | B | A | B | A | B | A | A |
| ELARG | 1 675 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| AIDCO | 3 242 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| ECHO | 518 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| ESTAT | 44 | B | B | A | B | B | B | A | A |
| ADMIN | 282 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| BUDG | 8 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| SAI | 0,4 | A | A | A | A | A | A | A | B |
| Vurdering:

  A: De grundlæggende krav er opfyldt.
  B: Opfyldelsen af de grundlæggende krav er ikke tilfredsstillende.

  Kilde:Revisionsretten. |

Generaldirektorat eller tjeneste

Udnyttelsen af betalingsbevillinger i 2003

(millioner euro)

Standard 11 »risikoanalyse og -styring«

Standard 12 »ad hoc-oplysninger på området ledelsesinformation«

Standard 14 »rapportering af fejl«

Standard 17 »overvågning«

Standard 18 »registrering af undtagelser«

Standard 20 »registrering og korrigering af svaghederne i den interne kontrol«

Standard 21 »revisionsrapporter«

Standard 22 »intern revisionsfunktion«

ECFIN

367

B

B

A

A

A

A

A

A

EMPL

7 437

A

A

A

A

A

A

A

A

AGRI

47 067

A

A

A

A

A

A

A

A

RTD

1 933

A

B

A

A

A

A

A

A

INFSO

857

B

B

A

A

A

B

A

A

FISH

838

A

A

A

B

A

A

A

B

REGIO

18 540

A

A

A

A

A

A

A

A

EAC

796

B

B

A

B

A

A

A

A

JAI

86

A

B

A

B

A

B

A

A

ELARG

1 675

A

A

A

A

A

A

A

A

AIDCO

3 242

A

A

A

A

A

A

A

A

ECHO

518

A

A

A

A

A

A

A

A

ESTAT

44

B

B

A

B

B

B

A

A

ADMIN

282

A

A

A

A

A

A

A

A

BUDG

8

A

A

A

A

A

A

A

A

SAI

0,4

A

A

A

A

A

A

A

B

Vurdering:

Vurdering:

A: De grundlæggende krav er opfyldt.

B: Opfyldelsen af de grundlæggende krav er ikke tilfredsstillende.

Kilde:Revisionsretten.

Kilde:

Kvalitetsindikatorer for udgifter og indtægter

| 1.85. | De årlige aktivitetsrapporter for 2003 indeholder normalt overvågningselementer vedrørende generaldirektoraternes resultater (sparsommelighed, produktivitet og effektivitet) med hensyn til politikaktiviteterne og forvaltningen af de tildelte ressourcer. |
| --- | --- |

1.85.

De årlige aktivitetsrapporter for 2003 indeholder normalt overvågningselementer vedrørende generaldirektoraternes resultater (sparsommelighed, produktivitet og effektivitet) med hensyn til politikaktiviteterne og forvaltningen af de tildelte ressourcer.

| 1.85. | Formålet med de årlige aktivitetsrapporter er at redegøre for realiseringen af de mål, der er fastsat i overensstemmelse med Kommissionens prioriteringer, set i forhold til de hertil nødvendige ressourcer. Rapporterne er et opfølgningsredskab til at vurdere resultaterne af aktiviteterne i forhold til de opstillede mål, de hermed forbundne risici, anvendelsen af de tildelte ressourcer og de interne kontrolsystemers virkemåde. |
| --- | --- |

1.85.

Formålet med de årlige aktivitetsrapporter er at redegøre for realiseringen af de mål, der er fastsat i overensstemmelse med Kommissionens prioriteringer, set i forhold til de hertil nødvendige ressourcer. Rapporterne er et opfølgningsredskab til at vurdere resultaterne af aktiviteterne i forhold til de opstillede mål, de hermed forbundne risici, anvendelsen af de tildelte ressourcer og de interne kontrolsystemers virkemåde.

| 1.86. | Rettens analyse viser imidlertid, at udformningen af disse overvågningselementer og Kommissionens tjenestegrenes (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) anvendelse af dem stadig ikke er god nok til (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), at de kan bruges til at måle det interne kontrolsystems kvalitet og aspekterne vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.86.

Rettens analyse viser imidlertid, at udformningen af disse overvågningselementer og Kommissionens tjenestegrenes (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) anvendelse af dem stadig ikke er god nok til (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), at de kan bruges til at måle det interne kontrolsystems kvalitet og aspekterne vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.86. | Der er i denne forbindelse fremhævet opfølgningselementer i de årlige aktivitetsrapporter. Desuden indeholder den oversigt, der er nævnt ovenfor i punkt 1.53, en mere detaljeret beskrivelse af de interne kontrolsystemer i Kommissionen. |
| --- | --- |

1.86.

Der er i denne forbindelse fremhævet opfølgningselementer i de årlige aktivitetsrapporter. Desuden indeholder den oversigt, der er nævnt ovenfor i punkt 1.53, en mere detaljeret beskrivelse af de interne kontrolsystemer i Kommissionen.

De aspekter, der er forbundet med transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, følges op i de enkelte generaldirektorater. Der er indført eller er ved at blive indført ex ante- og ex post-kontrolsystemer. Kommissionen er ikke desto mindre parat til at analysere muligheden for yderligere at udvikle begrebet resultatindikatorer, der allerede er indført inden for rammerne af ABM-processen (aktivitetsbaseret management).

| 1.87. | Retten mener, at Kommissionen burde prioritere udarbejdelsen af overvågningselementer vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed højt. Hvis disse elementer dækker gennemførelsesgraden for så vidt angår de centrale led i kontrol- og overvågningssystemerne samt omfatter oplysninger om frekvens, art og budgetmæssig indvirkning af de fejl, som disse systemer ikke har opdaget og korrigeret, vil de i den strategiske planlægnings- og programmeringscyklus kunne blive et uundværligt styringsredskab til kvalitetssikring af indtægter og udgifter og til måling af de fremskridt, der er gjort (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.87.

Retten mener, at Kommissionen burde prioritere udarbejdelsen af overvågningselementer vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed højt. Hvis disse elementer dækker gennemførelsesgraden for så vidt angår de centrale led i kontrol- og overvågningssystemerne samt omfatter oplysninger om frekvens, art og budgetmæssig indvirkning af de fejl, som disse systemer ikke har opdaget og korrigeret, vil de i den strategiske planlægnings- og programmeringscyklus kunne blive et uundværligt styringsredskab til kvalitetssikring af indtægter og udgifter og til måling af de fremskridt, der er gjort (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.87. | Kommissionen prioriterer højt, at resultaterne og ansvarligheden hele tiden forbedres på lederniveau med henblik på at nå de opstillede mål og etablere et effektivt internt kontrolsystem. |
| --- | --- |

1.87.

Kommissionen prioriterer højt, at resultaterne og ansvarligheden hele tiden forbedres på lederniveau med henblik på at nå de opstillede mål og etablere et effektivt internt kontrolsystem.

Selv om de årlige aktivitetsrapporter hverken udelukkende har til formål at overvåge etableringen af kontrolsystemer eller at bestemme, i hvilket omfang de sikrer transaktionernes lovlighed eller formelle rigtighed, er Kommissionen parat til at undersøge mulighederne for tydeligere at redegøre for overvågningssystemerne og risikostyringen i de kommende årlige aktivitetsrapporter.

---

(1)  Der er tale om den »konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen« og det »konsoliderede årsregnskab«, som udgør bind I i årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, regnskabsåret 2003.

1

(2)  For det første vedrører Rettens revision makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan kontrolleres direkte, og for det andet vil den aldrig kunne dække indførsler, som har unddraget sig toldmyndighedernes kontrol.

2

(3)  Jf. det endelige årsregnskab for De Europæiske Fælleskaber, 2003, bind I, bilag 1.

3

(4)  Artikel 129, stk. 3, og artikel 181, stk. 2, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002).

4

(5)  Heraf er 46,5 millioner euro renter.

5

(6)  Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2002, punkt 1.10 og 1.11.

6

(7)  Artikel 76, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002.

7

(8)  Årsberetningen for regnskabsåret 1999, punkt 8.16, og årsberetningen for regnskabsåret 2000, punkt 9.13.

8

(9)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.23.

9

(10)  Først og fremmest punkt 8.55 og 8.56 i beretningen for regnskabsåret 1999 og punkt 9.41-9.43 i beretningen for regnskabsåret 2000 samt bemærkninger i revisionsskrivelser fra de følgende år som led i den stadige opfølgning.

10

(11)  Jf. svarene til ovennævnte punkter.

11

(12)  Meddelelse fra Kommissionen — Modernisering af De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem, KOM(2002) 755 endelig af 17.12.2002.

12

(13)  Jf. også Europa-Parlamentets dechargeafgørelse for regnskabsåret 2001, punkt 23 (EUT L 148 af 16.6.2003).

13

(14)  Aktion nr. 16 »regnskabsmæssige rammer« i handlingsplanen, KOM(2002) 426 endelig af 24.7.2002.

14

(15)  Aktion nr. 17 »centrale finansinformationssystemer« i handlingsplanen, KOM(2002) 426 endelig af 24.7.2002.

15

(16)  Jf. artikel 185, stk. 1, i finansforordningen af 25. juni 2002.

16

(17)  International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) udsendt af International Federation of Accountants (IFAC) eller, hvis der ikke findes en sådan, International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udsendt af International Accounting Standards Board (IASB).

17

(18)  Jf. artikel 123-125 i finansforordningen af 25. juni 2002.

18

(19)  Jf. artikel 129 i finansforordningen af 25. juni 2002.

19

(20)  Låntagnings-/långivningstransaktionerne uden for budgettet, der forvaltes af Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, vil først blive integreret i juli 2005. Regnskabsinformationssystemet for EUF-midlerne vil blive tilpasset de krav, der stilles til et periodiseret regnskab i 2006.

20

(21)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.8.

21

(22)  Artikel 61, stk. 2, i finansforordningen af 25. juni 2002.

22

(23)  Dekoncentrationen betyder, at Kommissionens centrale tjenester overfører opgaver og ansvar vedrørende forvaltningen af de udviklingsaktiviteter, der finansieres af Den Europæiske Union, til modtagerlandene.

23

(24)  I sin erklæring har generaldirektøren ikke taget forbehold for så vidt angår Sapard.

24

(25)  Overview on the state of internal control in the Commission DGs and Services in 2003 (SEC(2004) 720).

25

(26)  I januar 2000 havde Europa-Parlamentet opfordret Kommissionen til at modernisere sin forvaltning, og den 5. april 2000 udsendte denne en hvidbog med titlen »Reformen af Kommissionen«, KOM(2000) 200 af 5.4.2000.

26

(27)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.62 og 1.63.

27

(28)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Sammenfatning af generaldirektoraternes og tjenesternes årlige aktivitetsrapporter for 2003, KOM(2004) 418 endelig af 9.6.2004.

28

(29)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.108, og årsberetningen for regnskabsåret 2001, punkt 9.98.

29

(30)  Circulaire sur les rapports d'activité 2003, SEC(2003) 1469 af 19.12.2003.

30

(31)  Meddelelse fra Kommissionen — 2002-gennemgang af implementeringen af aktivitetsbaseret management i Kommissionen, herunder belysning af de metoder, der skal anvendes ved udarbejdelsen af årlige aktivitetsrapporter, KOM(2003) 28 af 12.3.2003, og Kommissionens meddelelse »Clarification du rôle des directeurs généraux dans le cadre de la gestion partagée«, (C(2003) 1830-2 af 17.6.2003).

31

(32)  Artikel 60, stk. 7, i finansforordningen.

32

(33)  Resultatindikatorerne vedrører menneskelige ressourcer, budgetgennemførelsen og revision.

33

(34)  I standardskemaet kræves der et minimum af oplysninger om årsagen til forbeholdet, det anvendte kriterium for væsentlighed, kvantificering (når der er tale om en mangel, der kan kvantificeres), om manglens indvirkning på den rimelige forvisning, der gives udtryk for i erklæringen, og om eventuelle korrigerende foranstaltninger.

34

(35)  Tillæg til cirkulæret om aktivitetsrapporterne for 2003, SEC(2004) 147 af 19.2.2004.

35

(36)  Meddelelse fra Kommissionen — Sammenfatning af generaldirektørernes og tjenestegrenenes årlige aktivitetsrapporter for 2002, KOM(2003) 391-4 af 9.7.2003.

36

(37)  »Circulaire sur le suivi des plans d'action découlant des rapports annuels d'activité 2002 et de la synthèse«, SEC(2003) 1078 af 10.10.2003 udarbejdet med henblik på at gennemføre aktion nr. 24 »opfølgning hos tjenestegrenene« (ref. 5.4.6) i sammenfatningen af rapporterne for 2002.

37

(38)  KOM(2003) 28 af 12.3.2003.

38

(39)  Systemsvagheder kan nemlig frembyde en risiko for forvaltningen, uden at de i sig selv vil resultere i konkrete fejl med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. For at kunne vurdere, om en systemsvaghed er væsentlig, skal både det kvalifikative aspekt, det vil sige, hvor alvorlig den konstaterede svaghed er, og det kvantitative aspekt, det vil sige den potentielle finansielle indvirkning, tages i betragtning.

39

(40)  Revisionsrettens udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af en enkelt revisionsmodel (single audit) (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet) (EUT C 107 af 30.4.2004, s. 1).

40

(41)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.92.

41

(42)  Det Fælles Forskningscenter har også taget forbehold med hensyn til regnskabernes rigtighed.

42

(43)  Situationen i forhold til det foregående år er stabil.

43

(44)  For eksempel i generaldirektoraterne for Landbrug, Budget, Udvidelse, Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold, Miljø, Fiskeri, Informationssamfundet, Presse og Kommunikation, Regionalpolitik, Eksterne Forbindelser, Forskning, Energi og Transport samt Eurostat og Det Fælles Forskningscenter.

44

(45)  Rettens opfattelse af forbeholdenes indvirkning på sikkerheden:

45

Rettens opfattelse af forbeholdenes indvirkning på sikkerheden:

A: rimelig sikkerhed for, at de interne kontrolsystemer garanterer, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige

B: rimelig sikkerhed — med et eller flere forbehold — for, at de interne kontrolsystemer garanterer, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige

C: den rimelige sikkerhed, der gives udtryk for, er utilstrækkelig eller utilstrækkeligt dokumenteret

(46)  Forbeholdenes rækkevidde:

46

Forbeholdenes rækkevidde:

A: rækkevidden klar og utvetydig

B: der er unøjagtigheder, som ikke er væsentlige

C: der er væsentlige unøjagtigheder, eller forbeholdene er ikke dokumenteret godt nok (for eksempel: problematikken vedrørende delt forvaltning ikke taget i betragtning, forbeholdet dækker det foregående regnskabsår, ingen kvantificering, oplysningerne kan ikke udnyttes)

(47)  Hensyntagen til disse elementer i Rettens revisionskonklusioner:

47

Hensyntagen til disse elementer i Rettens revisionskonklusioner:

A: brugbar kilde

B: brugbar kilde efter rettelser

C: kan ikke bruges som kilde (for eksempel: væsentlige unøjagtigheder, oplysninger mangler eller kan ikke udnyttes)

Kilde:Revisionsretten.

Kilde:

(48)  Aktion 63 »Beskrivelse af hver enkelt finansiel aktørs arbejdsopgaver« i hvidbogen samt »Lignes directrices sur la déclaration et les réserves de l'ordonnateur délégué dans le cadre du rapport annuel d'activité«, SEC(2002) 401 af 9.4.2002.

48

(49)  F.eks. når forbeholdenes effekt på generaldirektoratets budget er betydelig.

49

(50)  F.eks. generaldirektoraterne for Landbrug, Uddannelse og Kultur, Udvidelse, Beskæftigelse, Sociale anliggender og Arbejdsmarkedsforhold, Fiskeri, Presse og Kommunikation, Regionalpolitik og Eurostat.

50

(51)  Navnlig de interne kontrolstandarder. Det interne kontrolsystem vedrører både tjenestegrenene i Kommissionens hovedsæde og de tjenester, der fungerer uden for dette (delegationer, repræsentationskontorer og gennemførelsesorganer).

51

(52)  Navnlig delt forvaltning, direkte og indirekte centraliseret forvaltning, forudgående og efterfølgende kontrol og gennemførelsen af finansforordningen.

52

(53)  Rettens udtalelse nr. 2/2004.

53

(54)  KOM(2000) 200 af 5.4.2000.

54

(55)  Meddelelse fra Kommissionen — Afslutning af reformmandatet: statusrapport og foranstaltninger, der skal gennemføres i 2004, KOM(2004) 93 af 10.2.2004.

55

(56)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.65-1.67.

56

(57)  Aktion 74 »kontraktdatabase«, 83 »tilstrækkeligt personale«, 87 »gennemgang af fremskridtene inden for Kommissionens tjenestegrene i forbindelse med reformgennemførelsen«, 93 »bedre koordinering af interaktionen mellem OLAF og andre tjenestegrene«, 94 »optimal beskyttelse af lovgivningen og kontraktforvaltningen mod risikoen for svig«, 95 »optimering af varslingssystemet«, 96 »en mere effektiv forvaltning af geninddrivningen af uretmæssigt udbetalte beløb« og 97 »forbedret overvågning af strukturfondene«.

57

(58)  Aktion 66 »panel for finansielle uregelmæssigheder«, 71 »revisionsopfølgningsudvalget«, 78 »minimumsnormer for intern kontrol«, 81 »styrkelse af generaldirektoraternes kontrolfunktion« (interne revisionsfunktioner/»audit capabilities«), 82 »generaldirektørens erklæring i den årlige aktivitetsrapport«, 85 »udformning af hensigtsmæssige interne kontrol- og finansprocedurer«, 90 »vurdering af Kommissionens behov for menneskelige ressourcer til finansforvaltning og -kontrol« og 91 »uddannelse« (budget- og finansforvaltning).

58

(59)  KOM(2004) 418 endelig af 9.6.2004.

59

(60)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.109.

60

(61)  KOM(2003) 391-4 af 9.7.2003.

61

(62)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Sammenfatning af generaldirektørernes og kontorchefernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer, KOM(2002) 426 af 24.7.2002.

62

(63)  Aktion 1 »interne kontrolstandarder« (ref. 5.4.5), 3 »kommunikation« (ref. 3.3.2), 6 »regnskabssystemer« (ref. 5.3.7), 7 »delt forvaltning« (ref. 5.3.3), 8 »samfinansiering« (ref. 5.3.4), 9 »inddrivelse« (ref. 5.3.2), 12 »koordinering af arbejdet i Kommissionens revisionsfunktioner« (ref. 3.3.2), 13 »revisionsmetoder« (ref. 3.3.3), 14 »opfølgning på revisionsrapporter« (ref. 5.3.8), 15 »opfølgning på OLAF« (ref. 5.3.9), 17 »revision på områder med delt forvaltning« (ref. 5.3.3), 19 »revisionsopfølgningsudvalget: organisation« (ref. 3.3.3), 21 »ledelsens risikovurdering« (ref. 3.3.2), 23 »metoder til udarbejdelse af årlige aktivitetsrapporter« (ref. 4.4) og 24 »opfølgning hos tjenestegrenene« (ref. 5.4.6).

63

(64)  Aktion 6, 7, 8, 9, 12, 15, 17, 19, 21 og 23.

64

(65)  Aktion 6, 7, 8, 9, 12, 17 og 21, som var under gennemførelse, og 15, 19 og 23, som var afsluttede, under gennemførelse, eller hvor forbedringer stadig var mulige.

65

(66)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.76.

66

(67)  Aktion 1 »forskningsprogrammer«, 4 »strukturfonde« (delt forvaltning), 5 »menneskelige ressourcer« (reformen), 7 »forvaltningsinformationssystemer«, 12 »delt forvaltning«, 14 »menneskelige ressourcer« (ansættelse), 16 »regnskabsmæssige rammer« og 17 »centrale finansinformationssystemer«.

67

(68)  Aktion 9 »interne kontrolprocedurer, navnlig finansielle« og 15 »uddannelse« (finansforvaltning).

68

(69)  Aktion 2 »foranstaltninger udadtil« og 18 »handlingsplaner«.

69

(70)  Standard 11 »risikoanalyse- og styring«, 12 »ad hoc-oplysninger på området ledelsesinformation«, 14 »rapportering af fejl«, 17 »overvågning«, 18 »registrering af undtagelser«, 20 »registrering og korrigering af svaghederne i den interne kontrol«, 21 »revisionsrapporter« og 22 »intern revisionsfunktion«.

70

(71)  Generaldirektoraterne for Økonomiske og Finansielle Anliggender, Landbrug, Uddannelse og Kultur, Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold, Fiskeri, Regionalpolitik, Forskning, Informationssamfundet, Udvidelse, Budget, Personale og Administration, Retlige og Indre Anliggender samt Kontoret for Humanitær Bistand, Samarbejdskontoret EuropeAid, Eurostat og den interne revisionstjeneste.

71

(72)  Meddelelse til Kommissionen »Auto-évaluation de l'état de préparation des services en vue du respect, au 31 décembre 2003, des exigences de base en matière de contrôle interne«, SEC(2003) 1287 af 26.11.2003.

72

(73)  Meddelelse fra Mme Schreyer: »État de préparation des services en ce qui concerne le respect des exigences minimales des standards de contrôle interne au 31 décembre 2003«, SEC(2004) 250 af 27.2.2004.

73

(74)  SEC(2003) 1287 af 26.11.2003.

74

(75)  SEC(2003) 1469 af 19.12.2003.

75

(76)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.68-1.74.

76

(77)  F.eks. har generaldirektoraterne for Konkurrence, Miljø, Det Indre Marked, Presse og Kommunikation, Tolkning, Handel, Energi og Transport, Den Juridiske Tjeneste og Gruppen af Politiske Konsulenter ikke udarbejdet de resultatindikatorer, der foreslås i retningslinjerne.

77

(78)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.110.

78

KAPITEL 2

Budgetforvaltningen

INDHOLD

Indledning

Generelle bemærkninger

Forhøjelse af budgettet

92 % af betalingsbevillingerne blev udnyttet

Overskuddet er mindre og forvaltes mere hensigtsmæssigt

Mere realistiske bevillingsfremførsler

Stadig flere uafviklede forpligtelser

Specifikke bemærkninger

Fællesskabets indtægter

Landbrug

Strukturforanstaltninger

Flere uafviklede forpligtelser

Interne politikker

Foranstaltninger udadtil

Førtiltrædelsesstøtte

Administrationsudgifter

Konklusion og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 2.1. | Dette kapitel omhandler gennemførelsen af EU-budgettet i 2003, som var det sidste hele år inden udvidelsen af Unionen og midt i perioden for de finansielle overslag for 2000-2006. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

2.1.

Dette kapitel omhandler gennemførelsen af EU-budgettet i 2003, som var det sidste hele år inden udvidelsen af Unionen og midt i perioden for de finansielle overslag for 2000-2006.

| 2.2. | Den Europæiske Unions årlige budget godkendes af budgetmyndigheden (Rådet og Parlamentet) på grundlag af Kommissionens forslag. Kommissionen gennemfører budgettet i samarbejde med medlemsstaterne og andre modtagerlande, når der er tale om landbrugsudgifter, strukturforanstaltninger, foranstaltninger udadtil og førtiltrædelsesstøtte. |
| --- | --- |

2.2.

Den Europæiske Unions årlige budget godkendes af budgetmyndigheden (Rådet og Parlamentet) på grundlag af Kommissionens forslag. Kommissionen gennemfører budgettet i samarbejde med medlemsstaterne og andre modtagerlande, når der er tale om landbrugsudgifter, strukturforanstaltninger, foranstaltninger udadtil og førtiltrædelsesstøtte.

| 2.3. | Der er separate budgetter for forpligtelser og betalinger. De fleste udgifter til strukturforanstaltninger og interne og eksterne politikker afholdes i form af programmer, der gennemføres over flere år (for f.eks. strukturfondene den igangværende programmeringsperiode 2000 til 2006). Under disse programmer indgås der i ét år budgetmæssige forpligtelser, som afspejler retlige forpligtelser til at afholde udgifter, og som kommer til udbetaling (»afvikles«) over flere regnskabsår (»opdelte bevilllinger«) (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). |
| --- | --- |

2.3.

Der er separate budgetter for forpligtelser og betalinger. De fleste udgifter til strukturforanstaltninger og interne og eksterne politikker afholdes i form af programmer, der gennemføres over flere år (for f.eks. strukturfondene den igangværende programmeringsperiode 2000 til 2006). Under disse programmer indgås der i ét år budgetmæssige forpligtelser, som afspejler retlige forpligtelser til at afholde udgifter, og som kommer til udbetaling (»afvikles«) over flere regnskabsår (»opdelte bevilllinger«) (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37).

| 2.4. | Der kan indhentes deltaljerede oplysninger om gennemførelsen af budgettet for 2003 i Kommissionens »Report on budgetary and financial management — Financial year 2003«. I henhold til artikel 29 i finansforordningen skal denne beretning offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Beretningen for 2002 blev ikke offentliggjort i EUT, men den blev lagt ud på Kommissionens websted (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). 2003-beretningen er tilgængelig på samme websted. Retten noterer sig, at Kommissionen har forsøgt at forbedre beretningen i forhold til 2002, men mener, at den generelle analyse kunne gøres mere anvendelig, hvis den omfattede oplysninger om, hvor langt man samlet set var kommet med gennemførelsen af fællesskabsprogrammerne og om, hvor hurtigt medlemsstaterne og modtagerlandene afholder betalinger til de endelige støttemodtagere. |
| --- | --- |

2.4.

Der kan indhentes deltaljerede oplysninger om gennemførelsen af budgettet for 2003 i Kommissionens »Report on budgetary and financial management — Financial year 2003«. I henhold til artikel 29 i finansforordningen skal denne beretning offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Beretningen for 2002 blev ikke offentliggjort i EUT, men den blev lagt ud på Kommissionens websted (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). 2003-beretningen er tilgængelig på samme websted. Retten noterer sig, at Kommissionen har forsøgt at forbedre beretningen i forhold til 2002, men mener, at den generelle analyse kunne gøres mere anvendelig, hvis den omfattede oplysninger om, hvor langt man samlet set var kommet med gennemførelsen af fællesskabsprogrammerne og om, hvor hurtigt medlemsstaterne og modtagerlandene afholder betalinger til de endelige støttemodtagere.

| 2.4. | Kommissionen deler Revisionsrettens synspunkt vedrørende den forbedrede »Beretning om den budgetmæssige og finansielle forvaltning« og er enig i Revisionsrettens bemærkninger om, at der stadig er mulighed for yderligere forbedringer. Hvad angår betalinger til de endelige støttemodtagere, kræves det i henhold til forordningerne (f.eks. forordning (EF) nr. 1260/1999 om strukturfondene, forordning (EF) nr. 1663/95 om EUGFL, Garantisektionen), at medlemsstaterne og modtagerlandene omgående afholder betalingerne til de endelige støttemodtagere. I oplysningerne om strukturfondene i »Beretningen om den budgetmæssige og finansielle forvaltning« kan Kommissionen i fremtiden sondre mellem forskud, som er udbetalt ved periodens begyndelse, og som fungerer som en revolverende fond til forhåndsfinansiering af udgifter, og tilbagebetaling af udgifter, som er anmeldt af de endelige støttemodtagere. Forskudsbeløbet (7 % for strukturfondene) kan anses for at svare til det maksimale beløb for Kommissionens betalinger, der endnu ikke er udbetalt til de endelige modtagere. |
| --- | --- |

2.4.

Kommissionen deler Revisionsrettens synspunkt vedrørende den forbedrede »Beretning om den budgetmæssige og finansielle forvaltning« og er enig i Revisionsrettens bemærkninger om, at der stadig er mulighed for yderligere forbedringer. Hvad angår betalinger til de endelige støttemodtagere, kræves det i henhold til forordningerne (f.eks. forordning (EF) nr. 1260/1999 om strukturfondene, forordning (EF) nr. 1663/95 om EUGFL, Garantisektionen), at medlemsstaterne og modtagerlandene omgående afholder betalingerne til de endelige støttemodtagere. I oplysningerne om strukturfondene i »Beretningen om den budgetmæssige og finansielle forvaltning« kan Kommissionen i fremtiden sondre mellem forskud, som er udbetalt ved periodens begyndelse, og som fungerer som en revolverende fond til forhåndsfinansiering af udgifter, og tilbagebetaling af udgifter, som er anmeldt af de endelige støttemodtagere. Forskudsbeløbet (7 % for strukturfondene) kan anses for at svare til det maksimale beløb for Kommissionens betalinger, der endnu ikke er udbetalt til de endelige modtagere.

GENERELLE BEMÆRKNINGER

Forhøjelse af budgettet

| 2.5. | De samlede betalingsbevillinger på det oprindeligt vedtagne budget for 2003 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) blev forhøjet med 1,9 % i forhold til det endelige budget for 2002. Forpligtelsesbevillingerne blev kun forhøjet med 0,3 %. I henhold til Kommissionen er det næsten uændrede niveau af forpligtelsesbevillinger »udtryk for en fælles vilje fra budgetmyndighedensog Kommissionens side til at få afviklet de udestående forpligtelser, dvs. forpligtelser, der er indgået, men endnu ikke betalt« (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). |
| --- | --- |

2.5.

De samlede betalingsbevillinger på det oprindeligt vedtagne budget for 2003 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) blev forhøjet med 1,9 % i forhold til det endelige budget for 2002. Forpligtelsesbevillingerne blev kun forhøjet med 0,3 %. I henhold til Kommissionen er det næsten uændrede niveau af forpligtelsesbevillinger »udtryk for en fælles vilje fra budgetmyndighedensog Kommissionens side til at få afviklet de udestående forpligtelser, dvs. forpligtelser, der er indgået, men endnu ikke betalt« (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37).

| 2.6. | Forpligtelses- og betalingsbevillingerne lå fortsat henholdsvis 2,6 milliarder og 5,4 milliarder euro under de respektive udgiftslofter i de finansielle overslag (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). For forpligtelserne kan denne margen primært relateres til landbrug. De andre udgiftsområder ligger alle tæt på de respektive lofter. For betalingernes vedkommende gælder lofterne i de finansielle overslag for hele budgettet som helhed og ikke for de enkelte udgiftsområder. |
| --- | --- |

2.6.

Forpligtelses- og betalingsbevillingerne lå fortsat henholdsvis 2,6 milliarder og 5,4 milliarder euro under de respektive udgiftslofter i de finansielle overslag (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). For forpligtelserne kan denne margen primært relateres til landbrug. De andre udgiftsområder ligger alle tæt på de respektive lofter. For betalingernes vedkommende gælder lofterne i de finansielle overslag for hele budgettet som helhed og ikke for de enkelte udgiftsområder.

92 % af betalingsbevillingerne blev udnyttet

| 2.7. | Tabel 2.1
  giver et overblik over udnyttelsen af såvel forpligtelser som betalinger i regnskabsåret 2003. I 2003 blev 99 % af forpligtelserne udnyttet (gennemførelsesgraden), hvilket svarer nogenlunde til udnyttelsesgraden i 2002, som var på 98 %. 92 % af betalingsbevillingerne blev udnyttet (gennemførelsesgraden), hvilket er en stigning i forhold til 2002 (86 %). Denne stigning skyldes primært, at der blev afholdt flere udgifter til strukturforanstaltninger, hvor 90 % af betalingsbevillingerne blev udnyttet mod 74 % i 2002 (jf. punkt 2.27-2.30). |
| --- | --- |

2.7.

Tabel 2.1
  giver et overblik over udnyttelsen af såvel forpligtelser som betalinger i regnskabsåret 2003. I 2003 blev 99 % af forpligtelserne udnyttet (gennemførelsesgraden), hvilket svarer nogenlunde til udnyttelsesgraden i 2002, som var på 98 %. 92 % af betalingsbevillingerne blev udnyttet (gennemførelsesgraden), hvilket er en stigning i forhold til 2002 (86 %). Denne stigning skyldes primært, at der blev afholdt flere udgifter til strukturforanstaltninger, hvor 90 % af betalingsbevillingerne blev udnyttet mod 74 % i 2002 (jf. punkt 2.27-2.30).

| 2.8. | Disse udnyttelsesgrader er generelle og giver ikke det fulde billede af budgetgennemførelsen, hvilket primært skyldes to forhold. For det første er det kun en lille del af de forpligtelser, der indgås i et givent år, der udmønter sig i betalinger det pågældende år (jf. punkt 2.3 og 2.16-2.22). For det andet indbefatter »betalinger«, således som de er defineret i Kommissionens regnskaber, forskud til myndighederne i medlemsstaterne og modtagerlandene eller til andre mellemled, som skal anvendes til betalinger til de endelige støttemodtagere. I nogle tilfælde, såsom Sapard (jf. punkt 2.43), kan det tage betydeligt længere tid, før midlerne udbetales til de endelige støttemodtagere. |
| --- | --- |

2.8.

Disse udnyttelsesgrader er generelle og giver ikke det fulde billede af budgetgennemførelsen, hvilket primært skyldes to forhold. For det første er det kun en lille del af de forpligtelser, der indgås i et givent år, der udmønter sig i betalinger det pågældende år (jf. punkt 2.3 og 2.16-2.22). For det andet indbefatter »betalinger«, således som de er defineret i Kommissionens regnskaber, forskud til myndighederne i medlemsstaterne og modtagerlandene eller til andre mellemled, som skal anvendes til betalinger til de endelige støttemodtagere. I nogle tilfælde, såsom Sapard (jf. punkt 2.43), kan det tage betydeligt længere tid, før midlerne udbetales til de endelige støttemodtagere.

| 2.8. | I Sapard's tilfælde afholdes betalinger ved modtagelse af de støtteberettigede anmodninger, hvor støttemodtagerne skal dokumentere, at de støtteberettigede projektudgifter er afholdt. Det kan være en langvarig procedure. Sapard-landene havde generelt en række tekniske og proceduremæssige problemer i starten af gennemførelsesperioden, hvilket resulterede i forsinkelser i behandling af ansøgninger og betalingsanmodninger. Selv om der stadig er en række problemer i nogle lande, er situationen som helhed blevet væsentligt forbedret. |
| --- | --- |

2.8.

I Sapard's tilfælde afholdes betalinger ved modtagelse af de støtteberettigede anmodninger, hvor støttemodtagerne skal dokumentere, at de støtteberettigede projektudgifter er afholdt. Det kan være en langvarig procedure. Sapard-landene havde generelt en række tekniske og proceduremæssige problemer i starten af gennemførelsesperioden, hvilket resulterede i forsinkelser i behandling af ansøgninger og betalingsanmodninger. Selv om der stadig er en række problemer i nogle lande, er situationen som helhed blevet væsentligt forbedret.

Tabel 2.1 — Gennemførelsen af budgettet for 2003 pr. udgiftsområde i de finansielle overslag

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Udgiftsområde i de finansielle overslag | Loft iht. de finansielle overslag | Budget | Gennemførelse af budgettet |
| Oprindelige bevillinger (6) | Endelige bevillinger (7) | Indgåede forpligtelser og afholdte betal. | Gennemførelsesgrad | Bevillinger fremført til 2004 | % af de endelige disp. bevillinger | Bortfaldne bevillinger | % af de endelige disp. bevillinger |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (d)/(c) | (f) | (g) = (f)/(c) | (h) | (i) = (h)/(c) |
| Forpligtelsesbevillinger |
| Den fælles landbrugspolitik | 47 378 | 44 780 | 44 865 | 44 462 | 99 % | 41 | 0,1 | 361 | 0,8 |
| Strukturforanstaltninger | 33 968 | 33 980 | 34 013 | 33 987 | 100 % | 4 | 0,0 | 22 | 0,1 |
| Interne politikker | 6 796 | 6 796 | 7 744 | 7 173 | 93 % | 430 | 5,6 | 141 | 1,8 |
| Foranstaltninger udadtil | 4 972 | 4 949 | 5 219 | 5 067 | 97 % | 94 | 1,8 | 59 | 1,1 |
| Førtiltrædelsesstøtte | 3 386 | 3 386 | 3 449 | 3 393 | 98 % | 43 | 1,2 | 13 | 0,4 |
| Administrationsudgifter | 5 211 | 5 360 | 5 616 | 5 545 | 99 % | 39 | 0,7 | 31 | 0,6 |
| Reserver | 434 | 434 | 328 | 148 | 45 % | 0 | 0,0 | 180 | 54,9 |
| Afrunding | | 1 | –1 | | | | | | |
| I alt | 102 145 | 98 686 | 101 233 | 99 775 | 99 % | 651 | 0,6 | 807 | 0,8 |
| Betalingsbevillinger |
| Den fælles landbrugspolitik | | 44 780 | 45 096 | 44 379 | 98 % | 331 | 0,7 | 385 | 0,9 |
| Strukturforanstaltninger | | 33 173 | 31 838 | 28 528 | 90 % | 177 | 0,6 | 3 134 | 9,8 |
| Interne politikker | | 6 204 | 7 257 | 5 672 | 79 % | 920 | 12,7 | 665 | 9,2 |
| Foranstaltninger udadtil | | 4 844 | 4 899 | 4 286 | 88 % | 113 | 2,3 | 500 | 10,2 |
| Førtiltrædelsesstøtte | | 2 707 | 2 799 | 2 240 | 80 % | 55 | 2,0 | 504 | 18,0 |
| Administrationsudgifter | | 5 360 | 6 087 | 5 305 | 87 % | 650 | 10,7 | 132 | 2,2 |
| Reserver | | 434 | 364 | 148 | 41 % | 0 | 0,0 | 216 | 59,3 |
| Afrunding | | 1 | –1 | | | | | –1 | |
| I alt | 102 767 | 97 318 | 98 339 | 90 558 | 92 % | 2 246 | 2,3 | 5 535 | 5,6 |

(millioner euro og %)

Udgiftsområde i de finansielle overslag

Loft iht. de finansielle overslag

Budget

Gennemførelse af budgettet

Oprindelige bevillinger (6)

Endelige bevillinger (7)

Indgåede forpligtelser og afholdte betal.

Gennemførelsesgrad

Bevillinger fremført til 2004

% af de endelige disp. bevillinger

Bortfaldne bevillinger

% af de endelige disp. bevillinger

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (d)/(c)

(f)

(g) = (f)/(c)

(h)

(i) = (h)/(c)

Forpligtelsesbevillinger

Den fælles landbrugspolitik

47 378

44 780

44 865

44 462

99 %

41

0,1

361

0,8

Strukturforanstaltninger

33 968

33 980

34 013

33 987

100 %

4

0,0

22

0,1

Interne politikker

6 796

6 796

7 744

7 173

93 %

430

5,6

141

1,8

Foranstaltninger udadtil

4 972

4 949

5 219

5 067

97 %

94

1,8

59

1,1

Førtiltrædelsesstøtte

3 386

3 386

3 449

3 393

98 %

43

1,2

13

0,4

Administrationsudgifter

5 211

5 360

5 616

5 545

99 %

39

0,7

31

0,6

Reserver

434

434

328

148

45 %

0

0,0

180

54,9

Afrunding

1

–1

I alt

102 145

98 686

101 233

99 775

99 %

651

0,6

807

0,8

Betalingsbevillinger

Den fælles landbrugspolitik

44 780

45 096

44 379

98 %

331

0,7

385

0,9

Strukturforanstaltninger

33 173

31 838

28 528

90 %

177

0,6

3 134

9,8

Interne politikker

6 204

7 257

5 672

79 %

920

12,7

665

9,2

Foranstaltninger udadtil

4 844

4 899

4 286

88 %

113

2,3

500

10,2

Førtiltrædelsesstøtte

2 707

2 799

2 240

80 %

55

2,0

504

18,0

Administrationsudgifter

5 360

6 087

5 305

87 %

650

10,7

132

2,2

Reserver

434

364

148

41 %

0

0,0

216

59,3

Afrunding

1

–1

–1

I alt

102 767

97 318

98 339

90 558

92 %

2 246

2,3

5 535

5,6

Overskuddet er mindre og forvaltes mere hensigtsmæssigt

| 2.9. | I 2003 androg budgetoverskuddet (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) i alt 5,5 milliarder euro — jf.
  tabel 2.2
  , der viser overskuddets sammensætning. Selv om overskuddet stadig er stort i absolutte tal, er det mindre end i 2002 og 2001, hvor det var på henholdsvis 7,4 milliarder og 15,0 milliarder euro. |
| --- | --- |

2.9.

I 2003 androg budgetoverskuddet (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) i alt 5,5 milliarder euro — jf.
  tabel 2.2
  , der viser overskuddets sammensætning. Selv om overskuddet stadig er stort i absolutte tal, er det mindre end i 2002 og 2001, hvor det var på henholdsvis 7,4 milliarder og 15,0 milliarder euro.

Tabel 2.2 — Overskuddets sammensætning i 2003 (og 2002)

| (millioner euro) |
| --- |
| | 2003 | 2002 |
| Indtægter |
| | Budgetterede | Ændringsbudget
   (10) | Inkasserede | Bidrag til overskuddet | Budgetterede | Inkasserede | Bidrag til overskuddet |
| Egne indtægter | 88 989 | –4 978 | 83 633 | – 378 | 80 926 | 79 775 | –1 151 |
| Andre indtægter | 8 514 | | 9 836 | 1 322 | 15 126 | 15 659 | 533 |
| I alt | 97 503 | –4 978 | 93 469 | 944 | 96 052 | 95 434 | – 618 |
| Udgifter |
| | Underudnyttelse
   (9) | Ændringsbudget
   (10) | Minus fremførsler til 2004
   (11) | | Underudnyttelse
   (9) | Minus fremførsler til 2003
   (11) | |
| Landbrug | 717 | | – 331 | 386 | 1 419 | – 315 | 1 104 |
| Strukturforanstaltninger | 8 310 | –5 000 | – 177 | 3 133 | 8 104 | –3 254 | 4 850 |
| Interne politikker | 1 585 | | – 920 | 665 | 1 390 | – 750 | 640 |
| Foranstaltninger udadtil | 613 | | – 113 | 500 | 546 | –68 | 478 |
| Førtiltrædelsesstøtte | 559 | | –55 | 504 | 849 | –51 | 798 |
| Administration | 760 | 22 | – 650 | 132 | 645 | – 548 | 97 |
| Reserver | 216 | | 0 | 216 | 481 | –9 | 472 |
| Afrunding | -1 | | | -1 | 1 | | 1 |
| I alt | 12 759 | –4 978 | –2 246 | 5 535 | 13 434 | –4 995 | 8 440 |
| Kursdifferencer | – 109 | | | – 253 |
| Formålsbestemte indtægter (12) | -740 | | | 0 |
| Andet
   (13) | – 146 | | | – 147 |
| Overskud i alt | 5 484 | | | 7 422 |

(millioner euro)

2003

2002

Indtægter

Budgetterede

Ændringsbudget
   (10)

Inkasserede

Bidrag til overskuddet

Budgetterede

Inkasserede

Bidrag til overskuddet

Egne indtægter

88 989

–4 978

83 633

– 378

80 926

79 775

–1 151

Andre indtægter

8 514

9 836

1 322

15 126

15 659

533

I alt

97 503

–4 978

93 469

944

96 052

95 434

– 618

Udgifter

Underudnyttelse
   (9)

Ændringsbudget
   (10)

Minus fremførsler til 2004
   (11)

Underudnyttelse
   (9)

Minus fremførsler til 2003
   (11)

Landbrug

717

– 331

386

1 419

– 315

1 104

Strukturforanstaltninger

8 310

–5 000

– 177

3 133

8 104

–3 254

4 850

Interne politikker

1 585

– 920

665

1 390

– 750

640

Foranstaltninger udadtil

613

– 113

500

546

–68

478

Førtiltrædelsesstøtte

559

–55

504

849

–51

798

Administration

760

22

– 650

132

645

– 548

97

Reserver

216

0

216

481

–9

472

Afrunding

-1

-1

1

1

I alt

12 759

–4 978

–2 246

5 535

13 434

–4 995

8 440

Kursdifferencer

– 109

– 253

Formålsbestemte indtægter (12)

-740

0

Andet
   (13)

– 146

– 147

Overskud i alt

5 484

7 422

| 2.10. | I beretningen om regnskabsåret 2002 kritiserede Retten Kommissionen for ikke at have grebet ind over for den betydelige underudnyttelse på et tidligere tidspunkt, selv om det inden udgangen af året kunne forudses, at der ville opstå en sådan situation (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). I 2003 traf Kommissionen specifikke foranstaltninger for at forbedre skønnet over anvendelsen af budgetmidlerne, idet oplysninger fra medlemsstaterne og modtagerlandene blev taget i betragtning. De forbedrede oplysninger, som Kommissionen modtog, satte den i stand til at fremsætte forslag til det ovenfor nævnte ændringsbudget, hvorved den reducerede betalingsbevillingerne med 5 milliarder euro, hvilket førte til en tilsvarende reduktion af indtægterne. |
| --- | --- |

2.10.

I beretningen om regnskabsåret 2002 kritiserede Retten Kommissionen for ikke at have grebet ind over for den betydelige underudnyttelse på et tidligere tidspunkt, selv om det inden udgangen af året kunne forudses, at der ville opstå en sådan situation (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). I 2003 traf Kommissionen specifikke foranstaltninger for at forbedre skønnet over anvendelsen af budgetmidlerne, idet oplysninger fra medlemsstaterne og modtagerlandene blev taget i betragtning. De forbedrede oplysninger, som Kommissionen modtog, satte den i stand til at fremsætte forslag til det ovenfor nævnte ændringsbudget, hvorved den reducerede betalingsbevillingerne med 5 milliarder euro, hvilket førte til en tilsvarende reduktion af indtægterne.

| 2.11. | Kommissionen forbedrede sin budgetforvaltning betydeligt i 2003 i forhold til det foregående år. Til trods for Kommissionens indsats viser det fortsat store overskud (5,5 milliarder euro) imidlertid, at det havde været muligt at reducere bevillingerne langt mere. |
| --- | --- |

2.11.

Kommissionen forbedrede sin budgetforvaltning betydeligt i 2003 i forhold til det foregående år. Til trods for Kommissionens indsats viser det fortsat store overskud (5,5 milliarder euro) imidlertid, at det havde været muligt at reducere bevillingerne langt mere.

| 2.12. | Tabel 2.3
  viser bruttounderudnyttelsen og virkningerne heraf over de seneste fem år. I denne periode har underudnyttelsen resulteret i, at 39,9 milliarder euro i betalingsbevillinger er bortfaldet. I samme periode er budgettet blevet forhøjet med 16,3 %, hvilket samlet svarer til 53,6 milliarder euro i supplerende bevillinger. |
| --- | --- |

2.12.

Tabel 2.3
  viser bruttounderudnyttelsen og virkningerne heraf over de seneste fem år. I denne periode har underudnyttelsen resulteret i, at 39,9 milliarder euro i betalingsbevillinger er bortfaldet. I samme periode er budgettet blevet forhøjet med 16,3 %, hvilket samlet svarer til 53,6 milliarder euro i supplerende bevillinger.

Tabel 2.3 — Underudnyttelse 1999 til 2003

| (millioner euro) |
| --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Underudnyttelse (15) | 7 071 | 11 478 | 17 173 | 13 434 | 12 759 |
| Andel af budgettet | 8,1 % | 12,1 % | 17,7 % | 13,6 % | 13,0 % |
| Resultat: | | | | | |
| Ændringsbudget | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 978 |
| Fremførsel | 5 019 | 2 609 | 2 188 | 4 995 | 2 246 |
| Bortfald | 2 052 | 8 868 | 14 985 | 8 440 | 5 535 |

(millioner euro)

1999

2000

2001

2002

2003

Underudnyttelse (15)

7 071

11 478

17 173

13 434

12 759

Andel af budgettet

8,1 %

12,1 %

17,7 %

13,6 %

13,0 %

Resultat:

Ændringsbudget

0

0

0

0

4 978

Fremførsel

5 019

2 609

2 188

4 995

2 246

Bortfald

2 052

8 868

14 985

8 440

5 535

| 2.13. | Retten erkender, at det ville være urealistisk at forvente, at budgettet gennemføres 100 %. Udgifterne skal være lovlige og formelt rigtige og afholdes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. På de områder af budgettet, hvor der er delt forvaltning (over 80 % af budgettet målt i værdi), kan Kommissionen ikke afholde betalinger uden en betalingsanmodning fra medlemsstaterne eller andre mellemled. Selv på de områder, hvor udgifterne forvaltes direkte, er Kommissionen ofte afhængig af, at støttemodtagerne indsender udgiftsanmeldelser. Konsekvensen af den vedvarende underudnyttelse er, at der kumuleres stadig flere uafviklede forpligtelser (jf. punkt 2.16-2.22), og at betalingerne koncentreres ved udgangen af programmeringsperioden, hvilket vanskeliggør forvaltningen. |
| --- | --- |

2.13.

Retten erkender, at det ville være urealistisk at forvente, at budgettet gennemføres 100 %. Udgifterne skal være lovlige og formelt rigtige og afholdes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. På de områder af budgettet, hvor der er delt forvaltning (over 80 % af budgettet målt i værdi), kan Kommissionen ikke afholde betalinger uden en betalingsanmodning fra medlemsstaterne eller andre mellemled. Selv på de områder, hvor udgifterne forvaltes direkte, er Kommissionen ofte afhængig af, at støttemodtagerne indsender udgiftsanmeldelser. Konsekvensen af den vedvarende underudnyttelse er, at der kumuleres stadig flere uafviklede forpligtelser (jf. punkt 2.16-2.22), og at betalingerne koncentreres ved udgangen af programmeringsperioden, hvilket vanskeliggør forvaltningen.

Mere realistiske bevillingsfremførsler

| 2.14. | Som Retten påpegede det i årsberetningen for regnskabsåret 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), gør bevillingsfremførslerne fra et år til et andet det unødvendigt kompliceret at forvalte budgettet, opstille budgetregnskaber og aflægge beretning. Der blev fremført 5,0 milliarder euro fra 2002, hvilket er væsentlig mere end i tidligere år (jf.
  tabel 2.3
  ), og denne fremførsel reducerede årets bogførte overskud betydeligt. Af det fremførte beløb vedrørte 3,3 milliarder euro bevillinger til afregning af anmodninger om endelige betalinger til programmeringsperioden 1994-1999. I årsberetningen for 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) påpegede Retten, at det var usandsynligt, at Kommissionen ville være i stand til at afvikle disse bevillinger, hvilket viste sig at være sandt. 1,9 milliarder euro af disse bevillinger bortfaldt i 2003, hvilket gjorde overskuddet større. |
| --- | --- |

2.14.

Som Retten påpegede det i årsberetningen for regnskabsåret 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), gør bevillingsfremførslerne fra et år til et andet det unødvendigt kompliceret at forvalte budgettet, opstille budgetregnskaber og aflægge beretning. Der blev fremført 5,0 milliarder euro fra 2002, hvilket er væsentlig mere end i tidligere år (jf.
  tabel 2.3
  ), og denne fremførsel reducerede årets bogførte overskud betydeligt. Af det fremførte beløb vedrørte 3,3 milliarder euro bevillinger til afregning af anmodninger om endelige betalinger til programmeringsperioden 1994-1999. I årsberetningen for 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) påpegede Retten, at det var usandsynligt, at Kommissionen ville være i stand til at afvikle disse bevillinger, hvilket viste sig at være sandt. 1,9 milliarder euro af disse bevillinger bortfaldt i 2003, hvilket gjorde overskuddet større.

| 2.14. | Kommissionen finder, at den fremførselsprocedure, der er fastsat i rammeforordningen, er hurtig, forholdsvis enkel, praktisk og gennemsigtig (se Kommissionens svar til den årlige beretning for 2002, stk. 2.11 og 2.48). |
| --- | --- |

2.14.

Kommissionen finder, at den fremførselsprocedure, der er fastsat i rammeforordningen, er hurtig, forholdsvis enkel, praktisk og gennemsigtig (se Kommissionens svar til den årlige beretning for 2002, stk. 2.11 og 2.48).

Beløbet for betalingsbevillinger på budgettet for udgiftsanmeldelser for programmeringsperioden 1994-1999 var efter fremførslen i overensstemmelse med medlemsstaternes overslag over de betalinger, de vil anmode om vedrørende uindfriede forpligtelser. Budgettet viste sig at være større af to årsager. For det første undervurderedes i overslagene omfanget af de forpligtelser, som ikke ville være genstand for betalingsanmodninger, og som skulle frigøres. Ca. 2,8 mia. EUR blev frigjort i 2003 ud over de 3,5 mia. EUR, der var udbetalt. For det andet var afslutningsdokumenterne (hvoraf hovedparten først blev modtaget lige inden fristen den 31. marts 2003) af en så uensartet kvalitet, at det i mange tilfælde resulterede i yderligere præciseringer og ekstraarbejde i medlemsstaterne, hvorved årsafslutningen blev forsinket til 2004.

| 2.15. | Der blev fremført 2,2 milliarder euro i betalingsbevillinger fra 2003 til 2004, heraf 1,2 milliarder euro fra aktionsbudgettet og 1,0 milliard euro i midler fra tredjemand (jf. punkt 2.37). Sammenlignet med 2002 er dette et mere realistisk niveau for fremførsel af bevillinger. |
| --- | --- |

2.15.

Der blev fremført 2,2 milliarder euro i betalingsbevillinger fra 2003 til 2004, heraf 1,2 milliarder euro fra aktionsbudgettet og 1,0 milliard euro i midler fra tredjemand (jf. punkt 2.37). Sammenlignet med 2002 er dette et mere realistisk niveau for fremførsel af bevillinger.

Stadig flere uafviklede forpligtelser

| 2.16. | I begyndelsen af programmeringscyklussen kan der, når der er tale om udgifter til flerårige programmer, gå lang tid, før medlemsstaterne og modtagerlandene får etableret de påkrævede forvaltnings- og kontrolprocedurer, og før de får udvalgt og godkendt projekter, der er egnede til EU-finansiering, og tilvejebragt den nødvendige nationale medfinansiering. Når der ses bort fra de første forskud, som udbetales før der er afholdt udgifter til projekterne, er det derfor ofte svært for Kommissionen at afholde store betalinger over budgettet før et godt stykke inde i programmeringsperioden. Budgettet for betalingsbevillinger bør være mere realistisk, og der bør i højere grad tages hensyn til programcyklussen og medlemsstaternes evne til at absorbere midlerne. Forpligtelserne indgås ved programmets begyndelse (undtagen i forbindelse med strukturfondene, hvor de indgås på årsbasis — jf. punkt 2.33) og fremføres (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), indtil de tilsvarende betalinger afholdes. |
| --- | --- |

2.16.

I begyndelsen af programmeringscyklussen kan der, når der er tale om udgifter til flerårige programmer, gå lang tid, før medlemsstaterne og modtagerlandene får etableret de påkrævede forvaltnings- og kontrolprocedurer, og før de får udvalgt og godkendt projekter, der er egnede til EU-finansiering, og tilvejebragt den nødvendige nationale medfinansiering. Når der ses bort fra de første forskud, som udbetales før der er afholdt udgifter til projekterne, er det derfor ofte svært for Kommissionen at afholde store betalinger over budgettet før et godt stykke inde i programmeringsperioden. Budgettet for betalingsbevillinger bør være mere realistisk, og der bør i højere grad tages hensyn til programcyklussen og medlemsstaternes evne til at absorbere midlerne. Forpligtelserne indgås ved programmets begyndelse (undtagen i forbindelse med strukturfondene, hvor de indgås på årsbasis — jf. punkt 2.33) og fremføres (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), indtil de tilsvarende betalinger afholdes.

| 2.16. | Kommissionen erkender, at budgettet for betalingsbevillinger bør være mere realistisk og tage bedre hensyn til programmeringscyklussen og medlemsstaternes evne til at afholde udgifterne. De budgetter for betalinger, som Kommissionen forelægger, er dens bedste overslag over de faktiske betalingsbehov. Det forhold, at man baserede sig på medlemsstaternes overslag, resulterede i, at behovet blev overvurderet, og Kommissionen er derfor begyndt at udarbejde budgettet mere på basis af sine egne overslag, der bygger på den seneste udvikling i gennemførelsen og de forventede tendenser. Som følge heraf er gennemførelsestakten blevet forbedret inden for de seneste regnskabsår. |
| --- | --- |

2.16.

Kommissionen erkender, at budgettet for betalingsbevillinger bør være mere realistisk og tage bedre hensyn til programmeringscyklussen og medlemsstaternes evne til at afholde udgifterne. De budgetter for betalinger, som Kommissionen forelægger, er dens bedste overslag over de faktiske betalingsbehov. Det forhold, at man baserede sig på medlemsstaternes overslag, resulterede i, at behovet blev overvurderet, og Kommissionen er derfor begyndt at udarbejde budgettet mere på basis af sine egne overslag, der bygger på den seneste udvikling i gennemførelsen og de forventede tendenser. Som følge heraf er gennemførelsestakten blevet forbedret inden for de seneste regnskabsår.

Som følge af overlapningen af programmeringscyklusserne for de flerårige programmer er der en tendens til, at betalingsmønstret i tidens løb vil blive udjævnet. I starten af en ny programmeringsperiode under Strukturfonden vil betalinger til programmer under en tidligere periode normalt opveje detlave betalingsniveau, der stadig er under de igangværende programmer, inden de fungerer i fuldt omfang. Denne virkning var mindre markant under overgangen fra 1994-1999-perioden til 2000-2006-perioden, hvilket hovedsagelig skyldtes, at betalingssystemet blev ændret mellem de to perioder fra det forskudsbaserede til det tilbagebetalingsbaserede system. Kommissionen henviser til sin meddelelse af 20. september 2002»Udviklingen i strukturfondenes budgetgennemførelse, især med hensyn til uindfriede forpligtelser« (KOM(2002) 528 endelig).

| 2.17. | Jo højere værdien af de uafviklede forpligtelser er, desto større vil behovet for betalingsbevillinger være i de efterfølgende år.
  Tabel 2.4
  viser de forskydninger, som er en automatisk følge af budgetproceduren. For de »opdelte« bevillingers vedkommende (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) blev kun 5,7 milliarder euro af de 49,6 milliarder euro, som der var indgået forpligtelser for i 2003, udbetalt i dette år, hvilket svarer til omkring 11 %. I praksis kan det tage mange år at afvikle forpligtelser, og nogle forpligtelser kommer aldrig til udbetaling og må annulleres — jf. punkt 2.21. |
| --- | --- |

2.17.

Jo højere værdien af de uafviklede forpligtelser er, desto større vil behovet for betalingsbevillinger være i de efterfølgende år.
  Tabel 2.4
  viser de forskydninger, som er en automatisk følge af budgetproceduren. For de »opdelte« bevillingers vedkommende (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) blev kun 5,7 milliarder euro af de 49,6 milliarder euro, som der var indgået forpligtelser for i 2003, udbetalt i dette år, hvilket svarer til omkring 11 %. I praksis kan det tage mange år at afvikle forpligtelser, og nogle forpligtelser kommer aldrig til udbetaling og må annulleres — jf. punkt 2.21.

| 2.17. | Tidsforskellen mellem forpligtelser og betalinger af »opdelte« udgifter, som er årsag til de uindfriede forpligtelser, er et resultat af budgetteringen af disse udgifter. Som anført i svaret til ovennævnte punkt bliver mønstret i disse udgifter udjævnet i tidens løb på grund af overlapningen af finansoverslagsperioderne. |
| --- | --- |

2.17.

Tidsforskellen mellem forpligtelser og betalinger af »opdelte« udgifter, som er årsag til de uindfriede forpligtelser, er et resultat af budgetteringen af disse udgifter. Som anført i svaret til ovennævnte punkt bliver mønstret i disse udgifter udjævnet i tidens løb på grund af overlapningen af finansoverslagsperioderne.

Tabel 2.4 — Udviklingen i saldoen af uafviklede forpligtelser 2003

| (millioner euro) |
| --- |
| | I alt | Ikke-opdelte bevillinger | Opdelte bevillinger |
| Landbrug | Administration | Reserve | Ikke-opdelte bevillinger i alt | Strukturforanstaltninger | Interne politikker | Foranstaltninger udadtil | Førtiltrædelsesstøtte | Opdelte bevillinger i alt |
| Fremførte forpligtelser |
| Saldo fremført fra foregående år | 99 820 | 231 | 473 | 0 | 704 | 66 731 | 11 205 | 12 763 | 8 417 | 99 116 |
| Betalinger | –35 590 | – 210 | – 376 | 0 | – 586 | –26 603 | –3 405 | –2 865 | –2 131 | –35 004 |
| Frigørelser | –4 138 | –3 | –11 | 0 | –14 | –2 917 | – 504 | – 658 | –45 | –4 124 |
| Bortfald | – 102 | –19 | –83 | 0 | – 102 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Forpligtelser indgået i 2003 |
| Indgåede forpligtelser | 99 775 | 44 462 | 5 545 | 148 | 50 155 | 33 987 | 7 173 | 5 067 | 3 393 | 49 620 |
| Betalinger | –54 968 | –44 169 | –4 929 | – 148 | –49 246 | –1 925 | –2 267 | –1 421 | – 109 | –5 722 |
| Borfald | –6 | 0 | –6 | 0 | –6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fremført saldo | 104 791 | 292 | 613 | 0 | 905 | 69 273 | 12 202 | 12 886 | 9 525 | 103 886 |
| Kilde: Årsregnskab for 2003. |

(millioner euro)

I alt

Ikke-opdelte bevillinger

Opdelte bevillinger

Landbrug

Administration

Reserve

Ikke-opdelte bevillinger i alt

Strukturforanstaltninger

Interne politikker

Foranstaltninger udadtil

Førtiltrædelsesstøtte

Opdelte bevillinger i alt

Fremførte forpligtelser

Saldo fremført fra foregående år

99 820

231

473

0

704

66 731

11 205

12 763

8 417

99 116

Betalinger

–35 590

– 210

– 376

0

– 586

–26 603

–3 405

–2 865

–2 131

–35 004

Frigørelser

–4 138

–3

–11

0

–14

–2 917

– 504

– 658

–45

–4 124

Bortfald

– 102

–19

–83

0

– 102

0

0

0

0

0

Forpligtelser indgået i 2003

Indgåede forpligtelser

99 775

44 462

5 545

148

50 155

33 987

7 173

5 067

3 393

49 620

Betalinger

–54 968

–44 169

–4 929

– 148

–49 246

–1 925

–2 267

–1 421

– 109

–5 722

Borfald

–6

0

–6

0

–6

0

0

0

0

0

Fremført saldo

104 791

292

613

0

905

69 273

12 202

12 886

9 525

103 886

Kilde: Årsregnskab for 2003.

| 2.18. | Pr. udgangen af 2003 androg de uafviklede forpligtelser 104,8 milliarder euro — jf.
  tabel 2.4
  . Det er 94 % af forpligtelsesbudgettet for 2004 (EU-25) og svarer til en stigning på 5,0 % i forhold til 2002. Denne stigning skete til trods for: |
| --- | --- |

2.18.

Pr. udgangen af 2003 androg de uafviklede forpligtelser 104,8 milliarder euro — jf.
  tabel 2.4
  . Det er 94 % af forpligtelsesbudgettet for 2004 (EU-25) og svarer til en stigning på 5,0 % i forhold til 2002. Denne stigning skete til trods for:

| — | at der blev frigjort 4,1 milliard euro, heraf 2,7 milliarder euro i henhold til en særlig procedure (jf. punkt 2.21) |
| --- | --- |

—

at der blev frigjort 4,1 milliard euro, heraf 2,7 milliarder euro i henhold til en særlig procedure (jf. punkt 2.21)

| — | at forpligtelsesbudgettet for 2003 næsten var uændret (jf. punkt 2.5), og |
| --- | --- |

—

at forpligtelsesbudgettet for 2003 næsten var uændret (jf. punkt 2.5), og

| — | at budgettet blev tilført supplerende betalingsbevillinger med det specifikke formål at afhjælpe problemet. |
| --- | --- |

—

at budgettet blev tilført supplerende betalingsbevillinger med det specifikke formål at afhjælpe problemet.

For de opdelte bevillingers vedkommende repræsenterer saldoen af uafviklede forpligtelser ca. to et halvt års betalinger med den nuværende udbetalingshastighed. På et tilsvarende tidspunkt i den periode, der var omfattet af de foregående finansielle overslag (1996), beløb de uafviklede forpligtelser til opdelte bevillinger sig til 47,9 milliarder euro svarende til lige under halvandet års betalinger med det daværende betalingstempo.

| 2.18. | Sammenligningen af niveauet for de uindfriede forpligtelser mellem 1996 og 2003 bør ses på baggrund af en ændring af systemet for både årlige forpligtelser og betalinger i strukturfondene. |
| --- | --- |

2.18.

Sammenligningen af niveauet for de uindfriede forpligtelser mellem 1996 og 2003 bør ses på baggrund af en ændring af systemet for både årlige forpligtelser og betalinger i strukturfondene.

| 2.19. | Saldoen af uafviklede forpligtelser indbefatter imidlertid ikke samtlige retlige udgiftsforpligtelser, som Unionen har indgået, hvilket primært skyldes den procedure, i henhold til hvilken forpligtelserne til strukturfondene indgås (jf. punkt 2.33). Pr. udgangen af 2003 androg de udgifter, som der var indgået retlige forpligtelser for vedrørende programmmeringsperioden 2000-2006, og som var registreret som poster uden for balancen, men endnu ikke opført som forpligtelser i de årlige budgetter, ca. 95 milliarder euro (jf. punkt 2.34). På denne baggrund andrager de samlede uafviklede forpligtelser her ca. tre år før udløbet af den igangværende programmeringsperiode således omkring 200 milliarder euro svarende til fem års betalinger med den nuværende hastighed (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Selv om fristen for afholdelse af betalinger ligger efter programmeringsperiodens udløb (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), vil et højt niveau af uafviklede forpligtelser øve pres på betalingsbudgettet og eventuelt forsinke afslutningen af programmerne. Der er risiko for, at disse forhold vil indvirke på budgetgennemførelsen i de første år af den efterfølgende programmeringsperiode, således som det tidligere har været tilfældet. |
| --- | --- |

2.19.

Saldoen af uafviklede forpligtelser indbefatter imidlertid ikke samtlige retlige udgiftsforpligtelser, som Unionen har indgået, hvilket primært skyldes den procedure, i henhold til hvilken forpligtelserne til strukturfondene indgås (jf. punkt 2.33). Pr. udgangen af 2003 androg de udgifter, som der var indgået retlige forpligtelser for vedrørende programmmeringsperioden 2000-2006, og som var registreret som poster uden for balancen, men endnu ikke opført som forpligtelser i de årlige budgetter, ca. 95 milliarder euro (jf. punkt 2.34). På denne baggrund andrager de samlede uafviklede forpligtelser her ca. tre år før udløbet af den igangværende programmeringsperiode således omkring 200 milliarder euro svarende til fem års betalinger med den nuværende hastighed (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Selv om fristen for afholdelse af betalinger ligger efter programmeringsperiodens udløb (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), vil et højt niveau af uafviklede forpligtelser øve pres på betalingsbudgettet og eventuelt forsinke afslutningen af programmerne. Der er risiko for, at disse forhold vil indvirke på budgetgennemførelsen i de første år af den efterfølgende programmeringsperiode, således som det tidligere har været tilfældet.

| 2.19. | Kommissionen henviser til sit svar til punkt 2.48. |
| --- | --- |

2.19.

Kommissionen henviser til sit svar til punkt 2.48.

| 2.20. | Figur 2.1
  viser værdien af de uafviklede forpligtelser til opdelte bevillinger over de seneste ti år sammenholdt med forpligtelsesbudgettet for de enkelte år. Over de seneste fem år er værdien af de uafviklede forpligtelser til opdelte bevillinger steget med 47 %. Det skyldes to forhold. For det første, at årene 2000-2003 var opstarts-perioden for en række store programmer (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (jf. punkt 2.16). For det andet, at en betydelig del af betalingsbevillingerne fortsat ikke udnyttes (jf. punkt 2.12 og 2.13). |
| --- | --- |

2.20.

Figur 2.1
  viser værdien af de uafviklede forpligtelser til opdelte bevillinger over de seneste ti år sammenholdt med forpligtelsesbudgettet for de enkelte år. Over de seneste fem år er værdien af de uafviklede forpligtelser til opdelte bevillinger steget med 47 %. Det skyldes to forhold. For det første, at årene 2000-2003 var opstarts-perioden for en række store programmer (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (jf. punkt 2.16). For det andet, at en betydelig del af betalingsbevillingerne fortsat ikke udnyttes (jf. punkt 2.12 og 2.13).

Image

| 2.21. | I en række år har Retten understreget behovet for, at Kommissionen identificerer og griber ind over for gamle og sovende uafviklede forpligtelser, som muligvis aldrig vil resultere i betalinger. Ved udgangen af 2002 forpligtede budgetmyndigheden og Kommissionen sig i en fælles erklæring til at gribe ind over for »potentielt unormale« uafviklede forpligtelser (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) inden udgangen af 2003. Af de 17,3 milliarder euro, der var blevet identificeret som »potentielt unormale«, blev der i løbet af 2003 afholdt betalinger for 4,0 milliarder euro og frigjort 2,7 milliarder euro, mens 10,6 milliarder euro blev vurderet som værende gyldige og derfor opretholdt. |
| --- | --- |

2.21.

I en række år har Retten understreget behovet for, at Kommissionen identificerer og griber ind over for gamle og sovende uafviklede forpligtelser, som muligvis aldrig vil resultere i betalinger. Ved udgangen af 2002 forpligtede budgetmyndigheden og Kommissionen sig i en fælles erklæring til at gribe ind over for »potentielt unormale« uafviklede forpligtelser (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) inden udgangen af 2003. Af de 17,3 milliarder euro, der var blevet identificeret som »potentielt unormale«, blev der i løbet af 2003 afholdt betalinger for 4,0 milliarder euro og frigjort 2,7 milliarder euro, mens 10,6 milliarder euro blev vurderet som værende gyldige og derfor opretholdt.

| 2.22. | De aktuelle budgetoplysninger og analysen heraf giver ikke mange oplysninger om konsekvenserne af de mange uafviklede forpligtelser eller om, hvor langt man samlet set er kommet med gennemførelsen af de forskellige fællesskabsprogrammer. De mange uafviklede forpligtelser er ensbetydende med, at der skal afholdes et stort antal betalinger fremover, hvilket kan blive svært at forvalte inden for rammerne af budgetproceduren og de lofter, der er fastsat i henhold til de finansielle overslag. |
| --- | --- |

2.22.

De aktuelle budgetoplysninger og analysen heraf giver ikke mange oplysninger om konsekvenserne af de mange uafviklede forpligtelser eller om, hvor langt man samlet set er kommet med gennemførelsen af de forskellige fællesskabsprogrammer. De mange uafviklede forpligtelser er ensbetydende med, at der skal afholdes et stort antal betalinger fremover, hvilket kan blive svært at forvalte inden for rammerne af budgetproceduren og de lofter, der er fastsat i henhold til de finansielle overslag.

| 2.22. | Med hensyn til strukturfondene forelægger Kommissionen allerede oplysninger, bl.a. om gennemførelsen som helhed i sin årlige »Analyse af strukturfondenes budgetgennemførelse«. Kommissionen er imidlertid rede til at fremlægge yderligere oplysninger (se svar til punkt 2.50). Behovet for fremtidige betalinger forventes reduceret på grund af »n+2«-reglen (se svar til punkt 2.48). |
| --- | --- |

2.22.

Med hensyn til strukturfondene forelægger Kommissionen allerede oplysninger, bl.a. om gennemførelsen som helhed i sin årlige »Analyse af strukturfondenes budgetgennemførelse«. Kommissionen er imidlertid rede til at fremlægge yderligere oplysninger (se svar til punkt 2.50). Behovet for fremtidige betalinger forventes reduceret på grund af »n+2«-reglen (se svar til punkt 2.48).

SPECIFIKKE BEMÆRKNINGER

Fællesskabets indtægter

| 2.23. | Tabel 3.1 er en oversigt over Fællesskabets indtægter i 2003, og figur 3.1 viser sammensætningen af de forskellige former for indtægter. Figur 3.2 viser udviklingen i de faktiske indtægter i perioden 1989-2003. Frem for alt er der sket et fald i traditionelle egne indtægter og momsindtægter, mens BNI-indtægterne er steget. Ved ændringsbudget nr. 6/2003 af 4. december 2003 blev indtægterne for 2003 formindsket med 5,0 milliarder euro. |
| --- | --- |

2.23.

Tabel 3.1 er en oversigt over Fællesskabets indtægter i 2003, og figur 3.1 viser sammensætningen af de forskellige former for indtægter. Figur 3.2 viser udviklingen i de faktiske indtægter i perioden 1989-2003. Frem for alt er der sket et fald i traditionelle egne indtægter og momsindtægter, mens BNI-indtægterne er steget. Ved ændringsbudget nr. 6/2003 af 4. december 2003 blev indtægterne for 2003 formindsket med 5,0 milliarder euro.

| 2.24. | De momsbaserede indtægter faldt med 5,0 % i forhold til 2002 som følge af de senere års justering af momsgrundlaget, udsving i vekselkursen mellem pund sterling og euro og en lavere ensartet momsbidragssats end tidligere. Hertil kommer, at et fald på 2 % i BNI-overslagene indvirkede på momsindtægterne som følge af udjævningsproceduren (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). |
| --- | --- |

2.24.

De momsbaserede indtægter faldt med 5,0 % i forhold til 2002 som følge af de senere års justering af momsgrundlaget, udsving i vekselkursen mellem pund sterling og euro og en lavere ensartet momsbidragssats end tidligere. Hertil kommer, at et fald på 2 % i BNI-overslagene indvirkede på momsindtægterne som følge af udjævningsproceduren (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37).

Landbrug

| 2.25. | De samlede disponible forpligtelses- og betalingsbevillinger til landbrug androg i 2003 henholdsvis 44,9 milliarder euro og 45,1 milliard euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), hvilket er 1,2 % mere end i 2002. Af forpligtelserne blev der i alt brugt 44,5 milliarder euro (en udnyttelsesgrad på 99 %) og af betalingerne 44,4 milliarder euro (en udnyttelsesgrad på 98 %). |
| --- | --- |

2.25.

De samlede disponible forpligtelses- og betalingsbevillinger til landbrug androg i 2003 henholdsvis 44,9 milliarder euro og 45,1 milliard euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), hvilket er 1,2 % mere end i 2002. Af forpligtelserne blev der i alt brugt 44,5 milliarder euro (en udnyttelsesgrad på 99 %) og af betalingerne 44,4 milliarder euro (en udnyttelsesgrad på 98 %).

| 2.26. | Den laveste udnyttelsesgrad (64 %) blev konstateret inden for en række forskellige foranstaltninger, som samlet tegnede sig for 3 % af de samlede godkendte bevillinger, herunder eksportrestitutioner til forarbejdede produkter, fødevareprogrammer og veterinærforanstaltninger (»tilknyttede udgifter«). Underudnyttelsen skyldtes primært forsinkelser i gennemførelsen af veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger. Denne type udgifter tegner sig også for hovedparten af fremførslerne til 2004. Udnyttelsesgraden på de andre budgetområder, herunder udvikling af landdistrikterne (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), var på næsten 100 %. |
| --- | --- |

2.26.

Den laveste udnyttelsesgrad (64 %) blev konstateret inden for en række forskellige foranstaltninger, som samlet tegnede sig for 3 % af de samlede godkendte bevillinger, herunder eksportrestitutioner til forarbejdede produkter, fødevareprogrammer og veterinærforanstaltninger (»tilknyttede udgifter«). Underudnyttelsen skyldtes primært forsinkelser i gennemførelsen af veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger. Denne type udgifter tegner sig også for hovedparten af fremførslerne til 2004. Udnyttelsesgraden på de andre budgetområder, herunder udvikling af landdistrikterne (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), var på næsten 100 %.

| 2.26. | I 2003 blev der på veterinær- og plantesundhedsområdet indgået forpligtelser for 99,7 % af forpligtelsesbevillingerne. Grunden til at et stort beløb af betalingerne blev overført til 2004 er, at medlemsstaterne ifølge retsgrundlaget har frist indtil et vist tidspunkt i år n+1 (2004) til at anmode om betaling for aktiviteter, der er aftalt med Kommissionen og gennemført i år n (2003). For Kommissionen er disse betalinger dækket af forpligtelser, der er indgået i år n (2003). |
| --- | --- |

2.26.

I 2003 blev der på veterinær- og plantesundhedsområdet indgået forpligtelser for 99,7 % af forpligtelsesbevillingerne. Grunden til at et stort beløb af betalingerne blev overført til 2004 er, at medlemsstaterne ifølge retsgrundlaget har frist indtil et vist tidspunkt i år n+1 (2004) til at anmode om betaling for aktiviteter, der er aftalt med Kommissionen og gennemført i år n (2003). For Kommissionen er disse betalinger dækket af forpligtelser, der er indgået i år n (2003).

Strukturforanstaltninger

| 2.27. | Årets forpligtelsesbudget blev forhøjet med 0,4 % i forhold til 2002. Betalingsbudgettet blev forhøjet med 3,2 % i forhold til 2002. Den samlede udnyttelsesgrad for betalinger (efter at de bevillinger, der er nævnt i følgende punkt, var bortfaldet) var på 90 %, hvilket er en betydelig stigning i forhold til 2002 (74 %). |
| --- | --- |

2.27.

Årets forpligtelsesbudget blev forhøjet med 0,4 % i forhold til 2002. Betalingsbudgettet blev forhøjet med 3,2 % i forhold til 2002. Den samlede udnyttelsesgrad for betalinger (efter at de bevillinger, der er nævnt i følgende punkt, var bortfaldet) var på 90 %, hvilket er en betydelig stigning i forhold til 2002 (74 %).

| 2.28. | 8,3 milliarder euro af de oprindelige budgetbevillinger blev ikke udnyttet, hvilket svarer til niveauet i 2002 (jf.
  tabel 2.2
  ). Indvirkningen på det samlede overskud blev imidlertid begrænset af, at Kommissionen annullerede 5,0 milliarder euro i betalingsbevillinger, som den indså ikke kunne udnyttes (jf. punkt 2.31). Til trods for en nettounderudnyttelse på 3,3 milliarder euro for strukturforanstaltningerne taget under et steg udnyttelsen af bevillingerne til mål 2 betydeligt, da udnyttelsesgraden her steg fra 48 % i 2002 til 91 % i 2003 (på grundlag af et 1,1 % større budget). |
| --- | --- |

2.28.

8,3 milliarder euro af de oprindelige budgetbevillinger blev ikke udnyttet, hvilket svarer til niveauet i 2002 (jf.
  tabel 2.2
  ). Indvirkningen på det samlede overskud blev imidlertid begrænset af, at Kommissionen annullerede 5,0 milliarder euro i betalingsbevillinger, som den indså ikke kunne udnyttes (jf. punkt 2.31). Til trods for en nettounderudnyttelse på 3,3 milliarder euro for strukturforanstaltningerne taget under et steg udnyttelsen af bevillingerne til mål 2 betydeligt, da udnyttelsesgraden her steg fra 48 % i 2002 til 91 % i 2003 (på grundlag af et 1,1 % større budget).

| 2.29. | I 2002 var gennemførelsesgraden for fællesskabsinitiativer, som er programmer, der gennemføres i medlemsstaterne på Kommissionens initiativ, kun på 25 %, og budgettet blev reduceret med 2 % i 2003. I 2003 blev 48 % af bevillingerne udnyttet, hvilket primært skyldes, at afslutningen af programmer fra perioden 1994-1999 (en udnyttelsesgrad på 30 %) blev forsinket, fordi medlemsstaterne havde indgivet de endelige betalingsanmodninger for sent. I 2003 var udnyttelsesgraden for betalinger til programmerne for perioden 2000-2006 på 75 %. |
| --- | --- |

2.29.

I 2002 var gennemførelsesgraden for fællesskabsinitiativer, som er programmer, der gennemføres i medlemsstaterne på Kommissionens initiativ, kun på 25 %, og budgettet blev reduceret med 2 % i 2003. I 2003 blev 48 % af bevillingerne udnyttet, hvilket primært skyldes, at afslutningen af programmer fra perioden 1994-1999 (en udnyttelsesgrad på 30 %) blev forsinket, fordi medlemsstaterne havde indgivet de endelige betalingsanmodninger for sent. I 2003 var udnyttelsesgraden for betalinger til programmerne for perioden 2000-2006 på 75 %.

| 2.30. | Udnyttelsesgraden for løbende betalinger under de igangværende strukturfondsprogrammer (perioden 2000-2006), som tegner sig for ca. 74 % af det samlede oprindelige budget for området, lå på omkring 96 %, hvilket er en stigning i forhold til 2002, hvor den lå på 91 %. Udnyttelsesgraden af bevillingerne til afslutning af programmerne for perioden 1994-1999 var meget lavere, idet kun 3,5 milliarder euro (32 %) af årets 11,0 milliarder euro i disponible betalingsbevillinger blev anvendt (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Kommissionen reagerede ved i et ændringsbudget at annullere 5 milliarder euro i forpligtelsesbevillinger til programmerne fra før 2000, hvilket forhøjede den samlede udnyttelsesgrad (jf. punkt 2.27). |
| --- | --- |

2.30.

Udnyttelsesgraden for løbende betalinger under de igangværende strukturfondsprogrammer (perioden 2000-2006), som tegner sig for ca. 74 % af det samlede oprindelige budget for området, lå på omkring 96 %, hvilket er en stigning i forhold til 2002, hvor den lå på 91 %. Udnyttelsesgraden af bevillingerne til afslutning af programmerne for perioden 1994-1999 var meget lavere, idet kun 3,5 milliarder euro (32 %) af årets 11,0 milliarder euro i disponible betalingsbevillinger blev anvendt (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Kommissionen reagerede ved i et ændringsbudget at annullere 5 milliarder euro i forpligtelsesbevillinger til programmerne fra før 2000, hvilket forhøjede den samlede udnyttelsesgrad (jf. punkt 2.27).

| 2.30. | Ud over betalinger til 1994-1999-programmerne på 3,5 mia. EUR blev ca. 2,8 mia. EUR frigjort. Den samlede virkning af betalinger og frigjorte betalinger reducerede de uindfriede forpligtelser for 1994-1999-programmet fra 15,4 mia. EUR ved udgangen af 2002 til 9,1 mia. EUR ved udgangen af 2003 svarende til en reduktion på 41 %. |
| --- | --- |

2.30.

Ud over betalinger til 1994-1999-programmerne på 3,5 mia. EUR blev ca. 2,8 mia. EUR frigjort. Den samlede virkning af betalinger og frigjorte betalinger reducerede de uindfriede forpligtelser for 1994-1999-programmet fra 15,4 mia. EUR ved udgangen af 2002 til 9,1 mia. EUR ved udgangen af 2003 svarende til en reduktion på 41 %.

| 2.31. | I årsberetningen for regnskabsåret 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) understregede Retten, at en af hovedårsagerne til, at Kommissionen ikke er i stand til i rette tid at gribe effektivt ind over for underudnyttelsen, er, at medlemsstaternes udgiftsoverslag er unøjagtige. I 2003 blev der gjort en indsats for at forbedre udarbejdelsen af udgiftsoverslag, og den samlede fejlprocent for udgiftsoverslag under strukturfondene faldt fra 73 % til 50 %. Der er imidlertid stadig en difference på 13,0 miliarder euro mellem overslagene og de faktiske betalinger. For så vidt angår 2000-2006-programmerne, var det overslag fra en medlemsstat, der bedst afspejlede den faktiske gennemførelse, 12 % højere end de faktiske behov, og det mest unøjagtige overslag var over to en halv gang højere end de faktiske behov. I fem af medlemsstaterne var differencen mellem overslagene og de faktiske behov på over 1 milliard euro. |
| --- | --- |

2.31.

I årsberetningen for regnskabsåret 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) understregede Retten, at en af hovedårsagerne til, at Kommissionen ikke er i stand til i rette tid at gribe effektivt ind over for underudnyttelsen, er, at medlemsstaternes udgiftsoverslag er unøjagtige. I 2003 blev der gjort en indsats for at forbedre udarbejdelsen af udgiftsoverslag, og den samlede fejlprocent for udgiftsoverslag under strukturfondene faldt fra 73 % til 50 %. Der er imidlertid stadig en difference på 13,0 miliarder euro mellem overslagene og de faktiske betalinger. For så vidt angår 2000-2006-programmerne, var det overslag fra en medlemsstat, der bedst afspejlede den faktiske gennemførelse, 12 % højere end de faktiske behov, og det mest unøjagtige overslag var over to en halv gang højere end de faktiske behov. I fem af medlemsstaterne var differencen mellem overslagene og de faktiske behov på over 1 milliard euro.

| 2.31. | Kommissionen henviser til sit svar på punkt 2.16. |
| --- | --- |

2.31.

Kommissionen henviser til sit svar på punkt 2.16.

| 2.32. | Til trods for bestræbelserne på at sikre, at medlemsstaterne indsender deres betalingsanmodninger jævnt fordelt i løbet af året (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), blev over halvdelen af betalingerne i 2003 afholdt fra september til december, og 25 % alene i december. Denne koncentration af transaktioner ved årets udgang lægger i urimelig grad beslag på Kommissionens forvaltningsressourcer. |
| --- | --- |

2.32.

Til trods for bestræbelserne på at sikre, at medlemsstaterne indsender deres betalingsanmodninger jævnt fordelt i løbet af året (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), blev over halvdelen af betalingerne i 2003 afholdt fra september til december, og 25 % alene i december. Denne koncentration af transaktioner ved årets udgang lægger i urimelig grad beslag på Kommissionens forvaltningsressourcer.

| 2.32. | Kommissionen har kun lidt indflydelse på mønstret for medlemsstaternes udgiftsanmeldelser. I henhold til forordningen skal betalingsanmodninger indsendes tre gange om året, sidste gang ved udgangen af oktober, men der er ikke fastsat nogen sanktioner. »n+2«-reglen virker i begge retninger: Den opmuntrer medlemsstaterne til at indsende store betalingsanmodninger umiddelbart inden regnskabsårets afslutning. På den anden side medfører Kommissionens regelmæssige påmindelser om programsituationen med hensyn til reglen, at de tilskyndes til at fremskynde anmodningerne. |
| --- | --- |

2.32.

Kommissionen har kun lidt indflydelse på mønstret for medlemsstaternes udgiftsanmeldelser. I henhold til forordningen skal betalingsanmodninger indsendes tre gange om året, sidste gang ved udgangen af oktober, men der er ikke fastsat nogen sanktioner. »n+2«-reglen virker i begge retninger: Den opmuntrer medlemsstaterne til at indsende store betalingsanmodninger umiddelbart inden regnskabsårets afslutning. På den anden side medfører Kommissionens regelmæssige påmindelser om programsituationen med hensyn til reglen, at de tilskyndes til at fremskynde anmodningerne.

Flere uafviklede forpligtelser

| 2.33. | Forpligtelsesbevillingerne til strukturfondene i programmeringsperioden 2000-2006 skal opføres på budgettet i overensstemmelse med den tildeling, der blev fastsat i de finansielle overslag på Det Europæiske Råd i Berlin. Den samlede tildeling for syvårs-perioden er på 230,2 milliarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (strukturfondene og Samhørighedsfonden tilsammen). Af de 210,6 milliarder euro til strukturfondene blev 201,1 milliard euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) tildelt medlemsstaterne (dvs. at der blev indgået retlige forpligtelser) via udgiftsprogrammer, der blev godkendt mellem 2000 og 2002. Budgetforpligtelserne indgås derefter hvert år i løbet af den syvårige programmeringsperiode. Som følge af forsinkelser i vedtagelsen af de nye programmer kunne der ikke indgås så mange retlige forpligtelser som planlagt, og udgiftslofterne i de finansielle overslag fra 2002 og fremover blev følgeligt forhøjet med de bevillinger, der ikke var blevet udnyttet i 2000 og 2001. |
| --- | --- |

2.33.

Forpligtelsesbevillingerne til strukturfondene i programmeringsperioden 2000-2006 skal opføres på budgettet i overensstemmelse med den tildeling, der blev fastsat i de finansielle overslag på Det Europæiske Råd i Berlin. Den samlede tildeling for syvårs-perioden er på 230,2 milliarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (strukturfondene og Samhørighedsfonden tilsammen). Af de 210,6 milliarder euro til strukturfondene blev 201,1 milliard euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) tildelt medlemsstaterne (dvs. at der blev indgået retlige forpligtelser) via udgiftsprogrammer, der blev godkendt mellem 2000 og 2002. Budgetforpligtelserne indgås derefter hvert år i løbet af den syvårige programmeringsperiode. Som følge af forsinkelser i vedtagelsen af de nye programmer kunne der ikke indgås så mange retlige forpligtelser som planlagt, og udgiftslofterne i de finansielle overslag fra 2002 og fremover blev følgeligt forhøjet med de bevillinger, der ikke var blevet udnyttet i 2000 og 2001.

| 2.34. | De ikke udnyttede betalingsbevillinger til strukturforanstaltninger i perioden 2000-2002 androg reelt 26,6 milliarder euro (2000: 8,0 milliarder euro; 2001: 10,5 milliarder euro; 2002: 8,1 milliard euro). De uafviklede forpligtelser til strukturforanstaltninger steg med i alt 2,5 milliarder euro til 69,3 milliarder euro i 2003, svarende til næsten to et halvt års betalinger med udbetalingshastigheden i 2003. For så vidt angår programmeringsperioden 2000-2006 steg de uafviklede forpligtelser med 19 % til 53,2 milliarder euro svarende til 2,3 gange den nuværende bevillingsudnyttelse. Hertil kommer retlige forpligtelser til i alt 95 milliarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), som blev indgået efter Det Europæiske Råd i Berlin, men som endnu ikke er blevet omsat i budgetforpligtelser (jf. punkt 2.33), hvorefter de samlede uafviklede forpligtelser andrager over 164 milliarder euro, eller næsten seks års betalinger. |
| --- | --- |

2.34.

De ikke udnyttede betalingsbevillinger til strukturforanstaltninger i perioden 2000-2002 androg reelt 26,6 milliarder euro (2000: 8,0 milliarder euro; 2001: 10,5 milliarder euro; 2002: 8,1 milliard euro). De uafviklede forpligtelser til strukturforanstaltninger steg med i alt 2,5 milliarder euro til 69,3 milliarder euro i 2003, svarende til næsten to et halvt års betalinger med udbetalingshastigheden i 2003. For så vidt angår programmeringsperioden 2000-2006 steg de uafviklede forpligtelser med 19 % til 53,2 milliarder euro svarende til 2,3 gange den nuværende bevillingsudnyttelse. Hertil kommer retlige forpligtelser til i alt 95 milliarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), som blev indgået efter Det Europæiske Råd i Berlin, men som endnu ikke er blevet omsat i budgetforpligtelser (jf. punkt 2.33), hvorefter de samlede uafviklede forpligtelser andrager over 164 milliarder euro, eller næsten seks års betalinger.

| 2.35. | Der blev indført nye bestemmelser for programmeringsperioden 2000-2006, som betyder, at forpligtelser, for hvilke der ikke har været afholdt betalinger inden for to år efter året for indgåelsen af forpligtelsen, automatisk frigøres. I 2003 blev der kun frigjort 31 millioner euro i overensstemmelse med disse regler, nemlig 24 millioner euro til ESF og 7 millioner euro til EUGFL, Udviklingssektionen. Der blev ikke frigjort EFRU-bevillinger, idet medlemsstaterne havde indsendt anmodninger om mellemliggende betalinger. Der er imidlertid en risiko for, at medlemsstaterne anmoder om godtgørelse af ikke-støtteberettigede udgifter for at forhindre, at bevillingerne bortfalder. |
| --- | --- |

2.35.

Der blev indført nye bestemmelser for programmeringsperioden 2000-2006, som betyder, at forpligtelser, for hvilke der ikke har været afholdt betalinger inden for to år efter året for indgåelsen af forpligtelsen, automatisk frigøres. I 2003 blev der kun frigjort 31 millioner euro i overensstemmelse med disse regler, nemlig 24 millioner euro til ESF og 7 millioner euro til EUGFL, Udviklingssektionen. Der blev ikke frigjort EFRU-bevillinger, idet medlemsstaterne havde indsendt anmodninger om mellemliggende betalinger. Der er imidlertid en risiko for, at medlemsstaterne anmoder om godtgørelse af ikke-støtteberettigede udgifter for at forhindre, at bevillingerne bortfalder.

| 2.35. | Kommissionen erkendte den risiko, som Revisionsretten henviser til, og traf foranstaltninger i form af øget kontrol med betalingsanmodningerne. |
| --- | --- |

2.35.

Kommissionen erkendte den risiko, som Revisionsretten henviser til, og traf foranstaltninger i form af øget kontrol med betalingsanmodningerne.

Interne politikker

| 2.36. | Udgifter, der i de finansielle overslag henhører under kategorien interne politikker, forvaltes for det meste direkte af Kommissionen og vedrører primært forskning og teknologisk udvikling, som tegnede sig for 58 % af de betalinger, der blev afholdt i 2003. Det vedtagne betalingsbudget var i gennemsnit forhøjet med 0,8 % i forhold til 2002, idet der dog var store udsving mellem de forskellige budgetposter. Bevillingerne til udgifter til forskning og teknologisk udvikling var f.eks. blev formindsket med 2,7 %, mens de for transeuropæiske nets vedkommende var blevet forhøjet med 12 %. De godkendte forpligtelsesbevillinger var i gennemsnit blevet forhøjet med 3,4 %. |
| --- | --- |

2.36.

Udgifter, der i de finansielle overslag henhører under kategorien interne politikker, forvaltes for det meste direkte af Kommissionen og vedrører primært forskning og teknologisk udvikling, som tegnede sig for 58 % af de betalinger, der blev afholdt i 2003. Det vedtagne betalingsbudget var i gennemsnit forhøjet med 0,8 % i forhold til 2002, idet der dog var store udsving mellem de forskellige budgetposter. Bevillingerne til udgifter til forskning og teknologisk udvikling var f.eks. blev formindsket med 2,7 %, mens de for transeuropæiske nets vedkommende var blevet forhøjet med 12 %. De godkendte forpligtelsesbevillinger var i gennemsnit blevet forhøjet med 3,4 %.

| 2.37. | 78 % af betalingsbevillingerne blev udnyttet, hvilket er mindre end i 2002 (83 %). Denne underudnyttelse, som bidrog med 626 millioner euro til det samlede overskud, kan i vid udstrækning tilskrives de særlige bestemmelser vedrørende »øremærkede indtægter fra tredjemand« (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Når tredjelande bidrager til fællesskabsprogrammer registreres bidragene både som forpligtelses- og betalingsbevillinger i det år, de modtages, selv om det forhold, at der skal bruges tid til at gennemføre projekterne, betyder, at behovet for betalinger er spredt over flere år. Uudnyttede betalingsbevillinger fremføres automatisk, indtil midlerne kan anvendes, hvilket påvirker udnyttelsesgraden tilsvarende i nedadgående retning. Af årets uudnyttede midler på i alt 1,6 milliarder euro brutto vedrørte 0,8 milliarder euro betalingsbevillinger knyttet til indtægter fra tredjemand (en udnyttelsesgrad på 27 %), mens de almindelige budgetbevillinger — med en udnyttelsesgrad på 93 % — tegnede sig for resten. |
| --- | --- |

2.37.

78 % af betalingsbevillingerne blev udnyttet, hvilket er mindre end i 2002 (83 %). Denne underudnyttelse, som bidrog med 626 millioner euro til det samlede overskud, kan i vid udstrækning tilskrives de særlige bestemmelser vedrørende »øremærkede indtægter fra tredjemand« (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Når tredjelande bidrager til fællesskabsprogrammer registreres bidragene både som forpligtelses- og betalingsbevillinger i det år, de modtages, selv om det forhold, at der skal bruges tid til at gennemføre projekterne, betyder, at behovet for betalinger er spredt over flere år. Uudnyttede betalingsbevillinger fremføres automatisk, indtil midlerne kan anvendes, hvilket påvirker udnyttelsesgraden tilsvarende i nedadgående retning. Af årets uudnyttede midler på i alt 1,6 milliarder euro brutto vedrørte 0,8 milliarder euro betalingsbevillinger knyttet til indtægter fra tredjemand (en udnyttelsesgrad på 27 %), mens de almindelige budgetbevillinger — med en udnyttelsesgrad på 93 % — tegnede sig for resten.

| 2.38. | De uafviklede forpligtelser androg pr. udgangen af regnskabsåret 2003 12,2 milliarder euro — en stigning på 8,9 % i forhold til 2002 — hvilket med det nuværende betalingstempo svarer til over to års betalinger. Det skal ses i lyset af, at regnskabsårets forpligtelser blev forhøjet mere end betalingerne (3,4 % mod 0,8 %), og det skyldes til dels, at 2003 lå tæt på begyndelsen af det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (2002-2006). |
| --- | --- |

2.38.

De uafviklede forpligtelser androg pr. udgangen af regnskabsåret 2003 12,2 milliarder euro — en stigning på 8,9 % i forhold til 2002 — hvilket med det nuværende betalingstempo svarer til over to års betalinger. Det skal ses i lyset af, at regnskabsårets forpligtelser blev forhøjet mere end betalingerne (3,4 % mod 0,8 %), og det skyldes til dels, at 2003 lå tæt på begyndelsen af det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (2002-2006).

Foranstaltninger udadtil

| 2.39. | Størstedelen af udgifterne til foranstaltningerne udadtil forvaltes direkte af Kommissionen. Udgifterne finansieres over en lang række forskellige budgetposter, som hver for sig højst repræsenterer 16 % af de samlede udgifter. Det vedtagne forpligtelsesbudget var forhøjet med 3,0 % i forhold til 2002. Betalingsbudgettet var forhøjet med 3,8 %. Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne var på 87 %, hvilket nogenlunde svarer til 2002 (89 %), og viser, at de supplerende budgetbevillinger blev udnyttet, men også kun lige akkurat. |
| --- | --- |

2.39.

Størstedelen af udgifterne til foranstaltningerne udadtil forvaltes direkte af Kommissionen. Udgifterne finansieres over en lang række forskellige budgetposter, som hver for sig højst repræsenterer 16 % af de samlede udgifter. Det vedtagne forpligtelsesbudget var forhøjet med 3,0 % i forhold til 2002. Betalingsbudgettet var forhøjet med 3,8 %. Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne var på 87 %, hvilket nogenlunde svarer til 2002 (89 %), og viser, at de supplerende budgetbevillinger blev udnyttet, men også kun lige akkurat.

| 2.40. | Pr. udgangen af 2003 androg de uafviklede forpligtelser 12,9 milliarder euro, svarende til en stigning på 1,0 % i forhold til 2002. Saldoen af uafviklede forpligtelser svarer med det nuværende betalingstempo til værdien af tre års betalinger. |
| --- | --- |

2.40.

Pr. udgangen af 2003 androg de uafviklede forpligtelser 12,9 milliarder euro, svarende til en stigning på 1,0 % i forhold til 2002. Saldoen af uafviklede forpligtelser svarer med det nuværende betalingstempo til værdien af tre års betalinger.

Førtiltrædelsesstøtte

| 2.41. | Førtiltrædelsesstøtte omfatter de beløb, der udbetales til tiltrædelses- og ansøgerlandene, og støtten forvaltes normalt i samarbejde med modtagerlandene. Kun 67 % af betalingsbevillingerne blev udnyttet i 2002. På 2003-budgettet blev forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjet med henholdsvis 1,7 % og 4,3 %. I 2003 blev der afholdt betalinger for i alt 2,2 milliarder euro, svarende til en udnyttelsesgrad på 80 %. Selv om underudnyttelsen forholdsvist var mindre end i 2002, bidrog den til det samlede overskud med 0,5 milliarder euro. |
| --- | --- |

2.41.

Førtiltrædelsesstøtte omfatter de beløb, der udbetales til tiltrædelses- og ansøgerlandene, og støtten forvaltes normalt i samarbejde med modtagerlandene. Kun 67 % af betalingsbevillingerne blev udnyttet i 2002. På 2003-budgettet blev forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjet med henholdsvis 1,7 % og 4,3 %. I 2003 blev der afholdt betalinger for i alt 2,2 milliarder euro, svarende til en udnyttelsesgrad på 80 %. Selv om underudnyttelsen forholdsvist var mindre end i 2002, bidrog den til det samlede overskud med 0,5 milliarder euro.

| 2.42. | For Phares vedkommende blev der afholdt udgifter for 1,5 milliarder euro, svarende til en udnyttelsesgrad på 94 %, hvilket er en betydelig stigning i forhold til 2002, hvor udnyttelsesgraden var på 69 %. |
| --- | --- |

2.42.

For Phares vedkommende blev der afholdt udgifter for 1,5 milliarder euro, svarende til en udnyttelsesgrad på 94 %, hvilket er en betydelig stigning i forhold til 2002, hvor udnyttelsesgraden var på 69 %.

| 2.43. | Betalingsbevillingerne til Sapard (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), som er det mindste af de tre førtiltrædelsesinstrumenter, blev forhøjet med 20 % (73 millioner euro ud af den samlede stigning på 112 millioner euro) i forhold til året før, selv om blot 34 % af bevillingerne var blevet udnyttet i 2002. Betalingerne til modtagerlandene steg i 2003 til 264 millioner euro (en udnyttelsesgrad på 61 %), hvilket dog slet ikke var nok til at absorbere det forhøjede budget. Udnyttelsen af bevillingerne afhænger af, at modtagerlandene indsender betalingsanmodninger, og disse anmodninger blev indsendt senere end forventet. Pr. udgangen af 2003 var 323 millioner euro blevet overført til de endelige støttemodtagere. Dette er en væsentlig stigning i forhold til 2002 (34 millioner euro), men de kumulerede betalinger, der pr. udgangen af 2003 var afholdt til de endelige støttemodtagere under Sapard, udgør stadig kun 15 % af de disponible midler (2 % pr. udgangen af 2002). |
| --- | --- |

2.43.

Betalingsbevillingerne til Sapard (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), som er det mindste af de tre førtiltrædelsesinstrumenter, blev forhøjet med 20 % (73 millioner euro ud af den samlede stigning på 112 millioner euro) i forhold til året før, selv om blot 34 % af bevillingerne var blevet udnyttet i 2002. Betalingerne til modtagerlandene steg i 2003 til 264 millioner euro (en udnyttelsesgrad på 61 %), hvilket dog slet ikke var nok til at absorbere det forhøjede budget. Udnyttelsen af bevillingerne afhænger af, at modtagerlandene indsender betalingsanmodninger, og disse anmodninger blev indsendt senere end forventet. Pr. udgangen af 2003 var 323 millioner euro blevet overført til de endelige støttemodtagere. Dette er en væsentlig stigning i forhold til 2002 (34 millioner euro), men de kumulerede betalinger, der pr. udgangen af 2003 var afholdt til de endelige støttemodtagere under Sapard, udgør stadig kun 15 % af de disponible midler (2 % pr. udgangen af 2002).

| 2.43. | I Kommissionens svar til punkt 2.39 i Revisionsrettens årlige beretning for 2002 anføres årsagerne til underudnyttelsen af budgetterne for Sapard, bl.a. større prioritering af en stram forvaltning af bevillingerne. |
| --- | --- |

2.43.

I Kommissionens svar til punkt 2.39 i Revisionsrettens årlige beretning for 2002 anføres årsagerne til underudnyttelsen af budgetterne for Sapard, bl.a. større prioritering af en stram forvaltning af bevillingerne.

Den samlede udnyttelsesgrad for 2002 var forholdsvis lav, hvilket hovedsagelig skyldes, at Polen, Rumænien og Ungarn, som sammen tegner sig for 70 % af det samlede Sapard-budget, først i andet halvår af det pågældende år fik overdraget beføjelse til at forvalte støtten (som selv er betinget af, at de nationale myndigheder indfører sunde administrations- og kontrolsystemer).

Gennemførte betalinger og betalingsanmodninger til Kommissionen pr. 1. juli 2004 androg 688,7 mio. EUR (32 % af de disponible midler for 2000-2003-perioden) Heraf er 429,6 mio. EUR overført til de endelige støttemodtagere. Hvad angår Sapard, er gennemførelsen nu nået op et normalt niveau.

| 2.44. | Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne til Ispa (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) faldt fra 79 % i 2002 til 60 % i 2003. Den lave udnyttelsesgrad skyldes, at der var flere midler på budgettet, end der var behov for, og at gennemførelsen af projekterne gik langsommere end forventet. Der var forsinkelser i udbudsprocedurerne og procedurerne for indgåelse af kontrakter, og efter godkendelsen af projektet var myndighederne i modtagerlandene for længe om at indsende anmodninger om udbetaling af det første forskud. |
| --- | --- |

2.44.

Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne til Ispa (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) faldt fra 79 % i 2002 til 60 % i 2003. Den lave udnyttelsesgrad skyldes, at der var flere midler på budgettet, end der var behov for, og at gennemførelsen af projekterne gik langsommere end forventet. Der var forsinkelser i udbudsprocedurerne og procedurerne for indgåelse af kontrakter, og efter godkendelsen af projektet var myndighederne i modtagerlandene for længe om at indsende anmodninger om udbetaling af det første forskud.

| 2.44. | Udbudsprocedurerne blev i nogle tilfælde forsinket på grund af behovet for at sikre en retfærdig og gennemsigtig procedure. Kommissionen opfordrede administrationerne i modtagerlandene til at anmode om deres første forskudsbetalinger hurtigt, men de var undertiden langsomme til at gøre dette. |
| --- | --- |

2.44.

Udbudsprocedurerne blev i nogle tilfælde forsinket på grund af behovet for at sikre en retfærdig og gennemsigtig procedure. Kommissionen opfordrede administrationerne i modtagerlandene til at anmode om deres første forskudsbetalinger hurtigt, men de var undertiden langsomme til at gøre dette.

| 2.45. | Pr. udgangen af 2003 androg de uafviklede forpligtelser til den samlede førtiltrædelsesstøtte 9,5 milliarder euro, svarende til mere end fire års betalinger med den nuværende udnyttelsesgrad (det højeste for noget budgetområde). Til trods for, at betalingsbudgettet var blevet forhøjet med henblik på at reducere niveauet af de uafviklede forpligtelser, steg disse med 13,2 % sammenlignet med 2002. |
| --- | --- |

2.45.

Pr. udgangen af 2003 androg de uafviklede forpligtelser til den samlede førtiltrædelsesstøtte 9,5 milliarder euro, svarende til mere end fire års betalinger med den nuværende udnyttelsesgrad (det højeste for noget budgetområde). Til trods for, at betalingsbudgettet var blevet forhøjet med henblik på at reducere niveauet af de uafviklede forpligtelser, steg disse med 13,2 % sammenlignet med 2002.

| 2.45. | Kommissionen henviser til sit svar på punkt 2.48. |
| --- | --- |

2.45.

Kommissionen henviser til sit svar på punkt 2.48.

Inden for førtiltrædelsesstøtte og andre budgetområder er budgetforpligtelserne reguleret af konklusionerne fra Rådets møde i Berlin i 1999 og den hertil knyttede interinstitutionelle aftale. Derefter indgås årlige forpligtelser (for Sapard i beslutninger om bemyndigelse til at undertegne de årlige finansieringsaftaler), som resulterer i en samlet forpligtelsesbevilling i fællesskabsbudgettet.

Niveauet for de uindfriede forpligtelser (forskellen mellem de samlede disponible forpligtelser og de gennemførte betalinger) er derfor ikke kun et resultat af fremtidige betalinger, men også et resultat af administrative skridt, der er reguleret i de gældende forordninger. Betalinger effektueres ved modtagelse af de støtteberettigede anmodninger, hvor støttemodtagerne skal dokumentere, at de støtteberettigede projektudgifter er afholdt. Efterhånden som betalingsrytmen forbedres, vil forholdet mellem uindfriede forpligtelser og betalinger fortsat blive mindre.

Administrationsudgifter

| 2.46. | Administrationsudgifterne omfatter primært udgifter til personale og bygninger. To tredjedele af budgetmidlerne anvendes af Kommissionen og resten af de andre institutioner og organer. I 2003 blev budgettet forhøjet med 3,5 % (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) for at imødegå virkningerne af inflation og som led i forberedelserne til udvidelsen. Midlerne til Kommissionen blev forhøjet med 2,1 %, mens midlerne til de andre institutioner og til pensioner blev forhøjet med henholdsvis 4,5 % og 6,3 %. Stigningen i midlerne til Kommissionen blev i et vist omfang opvejet af en såkaldt »frontloading«, hvorved udgifterne til udvidelsen kan finansieres over 2002-budgettet (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Uden denne foranstaltning ville budgettet have overskredet udgiftsloftet i de finansielle overslag. Udnyttelsesgraden var på 87 %, hvilket er lidt mindre end i 2002 (89 %). |
| --- | --- |

2.46.

Administrationsudgifterne omfatter primært udgifter til personale og bygninger. To tredjedele af budgetmidlerne anvendes af Kommissionen og resten af de andre institutioner og organer. I 2003 blev budgettet forhøjet med 3,5 % (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) for at imødegå virkningerne af inflation og som led i forberedelserne til udvidelsen. Midlerne til Kommissionen blev forhøjet med 2,1 %, mens midlerne til de andre institutioner og til pensioner blev forhøjet med henholdsvis 4,5 % og 6,3 %. Stigningen i midlerne til Kommissionen blev i et vist omfang opvejet af en såkaldt »frontloading«, hvorved udgifterne til udvidelsen kan finansieres over 2002-budgettet (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Uden denne foranstaltning ville budgettet have overskredet udgiftsloftet i de finansielle overslag. Udnyttelsesgraden var på 87 %, hvilket er lidt mindre end i 2002 (89 %).

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

| 2.47. | Kommissionens forvaltning kan på grundlag af gennemførelsen af 2003-budgettet betegnes som værende delvist vellykket. Overslagene var blevet bedre, en større del af midlerne var blevet udnyttet, og der var gjort en indsats for at reducere bevillingerne inden udgangen af året. Årets overskud, 5,5 milliarder euro (og den tilgrundliggende underudnyttelse) er dog stadig stort og viser, at der er mulighed for forbedringer. |
| --- | --- |

2.47.

Kommissionens forvaltning kan på grundlag af gennemførelsen af 2003-budgettet betegnes som værende delvist vellykket. Overslagene var blevet bedre, en større del af midlerne var blevet udnyttet, og der var gjort en indsats for at reducere bevillingerne inden udgangen af året. Årets overskud, 5,5 milliarder euro (og den tilgrundliggende underudnyttelse) er dog stadig stort og viser, at der er mulighed for forbedringer.

| 2.47. | Det årlige betalingsbudget fastsættes hovedsagelig på basis af en »bottom-up«-procedure. For hver forpligtelse bestemmes den tilsvarende betalingsprofil, idet der sædvanligvis forventes en normal gennemførelsestakt. Uforudsete forsinkelser og nedadgående justeringer i programmerne resulterer derfor i en underudnyttelse (dvs. overbudgettering). |
| --- | --- |

2.47.

Det årlige betalingsbudget fastsættes hovedsagelig på basis af en »bottom-up«-procedure. For hver forpligtelse bestemmes den tilsvarende betalingsprofil, idet der sædvanligvis forventes en normal gennemførelsestakt. Uforudsete forsinkelser og nedadgående justeringer i programmerne resulterer derfor i en underudnyttelse (dvs. overbudgettering).

På bemyndigelsesplan gives der førsteprioritet til at sikre, at der er disponible betalingsbevillinger til at indfri betalingsforpligtelser til tiden. Behovet for at sikre disponible bevillinger skyldes endvidere til dels de tidskrævende procedurer i forbindelse med overførsler og tillægsbudgetter som kræver budgetmyndighedens godkendelse.

For strukturfondene, der er langt den vigtigste kilde til den samlede underudnyttelse og/eller overbudgettering inden for de seneste år, har betalingsbudgettet været baseret på medlemsstaternes overslag, med en betydelig justering i nedadgående retning på grund af Kommissionens egne overslag, samt på behovet for global tilbageholdenhed på budgetområdet for at bremse den årlige vækst i betalingsbudgettet. De hidtidige betydelige usikkerheds — momenter i overslagene for strukturfondene har i vidt omfang været forbundet med afslutningen af 1994-1999-programmerne, der var præget af en uventet stor underudnyttelse af programtildelingerne.

Inden for rammerne af ovennævnte begrænsninger forsøger Kommissionen imidlertid at finde muligheder for at reducere de sidste års samlede overbudgettering. Én mulighed er at afkorte tidsfristen — og dermed usikkerhedsmomenterne — mellem betalingsoverslag, budgetbeslutning og gennemførelse. Dette kan ske ved at revidere overslagene under budgetproceduren, inden budgettet er endelig godkendt, dog kun inden for rammerne af finansforordningen. En anden mulighed er at gøre effektiv brug af »advarselssystemet«, dvs. den årlige budgetgennemførelsesplan og kontrol og revision heraf, hvilket indebærer et ændringsbudget, derreducerer betalingsbevillingerne (som det skete i 2003 for strukturfondene). En tredje mulighed er at øge betalingsoverslagene og kontrollen hermed; et eksempel herpå er bestræbelserne for at forbedre medlemsstaternes overslag for strukturfondene.

| 2.48. | Værdien af de uafviklede forpligtelser fortsatte med at stige i 2003 og nåede op på 104 milliarder euro ved udgangen af året trods Kommissionens foranstaltninger, såsom tilførsel af supplerende betalingsbevillinger og særlige tiltag i forbindelse med »potentielt unormale« forpligtelser. Hertil kommer, at denne saldo ikke omfatter de 95 milliarder euro, som der blev indgået retlige forpligtelser for til strukturfondene. Det forhold, at der går stadig længere tid mellem indgåelsen af forpligtelser og afholdelsen af betalinger, og at der sandsynligvis vil blive lagt ekstra pres på administrationen ved udgangen af de igangværende programmeringsperioder, samt de potentielle behov vedrørende den kommende programmeringsperiode er alle sammen områder, der omgående bør tages under behandling. |
| --- | --- |

2.48.

Værdien af de uafviklede forpligtelser fortsatte med at stige i 2003 og nåede op på 104 milliarder euro ved udgangen af året trods Kommissionens foranstaltninger, såsom tilførsel af supplerende betalingsbevillinger og særlige tiltag i forbindelse med »potentielt unormale« forpligtelser. Hertil kommer, at denne saldo ikke omfatter de 95 milliarder euro, som der blev indgået retlige forpligtelser for til strukturfondene. Det forhold, at der går stadig længere tid mellem indgåelsen af forpligtelser og afholdelsen af betalinger, og at der sandsynligvis vil blive lagt ekstra pres på administrationen ved udgangen af de igangværende programmeringsperioder, samt de potentielle behov vedrørende den kommende programmeringsperiode er alle sammen områder, der omgående bør tages under behandling.

| 2.48. | Tidsfristen mellem forpligtelser og betalinger af »opdelte« udgifter, som er årsag til de uindfriede forpligtelser, er naturligvis en følge af budgetteringen af denne udgift. |
| --- | --- |

2.48.

Tidsfristen mellem forpligtelser og betalinger af »opdelte« udgifter, som er årsag til de uindfriede forpligtelser, er naturligvis en følge af budgetteringen af denne udgift.

Strukturfondene tegner sig for hovedparten af de uindfriede forpligtelser. I forhold til tidligere er det lykkedes at begrænse risikoen for, at de ikke-afviklede betalinger ved slutningen af programmeringsperioden er for store, hvilket har været vanskeligt at forvalte. Det er sket på basis af »n+2«-reglen, som indebærer, at man løbende afslutter årlige forpligtelser under gennemførelsen ca. 3 år efter, at de er opført på budgettet. Det forventes, at n+2-reglen vil resultere i, at de uindfriede forpligtelser i de næste få år vil holde sig på et stabilt niveau og også absorbere de 95 mia. EUR af de retlige forpligtelser, som Revisionsretten henviser til, efterhånden som de forfalder. »Uindfriede forpligtelser« for 2000-2006-perioden på 2,3 gange de nuværende årlige betalinger (se punkt 2.34) er i overensstemmelse med Kommissionens overslag. Kommissionen henviser til sin meddelelse om uindfriede forpligtelser fra september 2002 (se punkt 2.16) og til den fælles erklæring om afvikling af gamle og potentielt unormale forpligtelser (se punkt 2.21).

| 2.49. | Den vedvarende underudnyttelse skal ses i forhold til de gentagne budgetforhøjelser i samme periode. Det er ulogisk at forhøje budgettet hvert år, når det ikke er muligt at absorbere midlerne til flerårige programmer inden for den fastlagte tidsplan. Retten anbefaler, at der i budgetproceduren tages hensyn til, hvor mange betalinger der realistisk set kan afholdes, når såvel forpligtelses- som betalingsbudgettet opstilles. |
| --- | --- |

2.49.

Den vedvarende underudnyttelse skal ses i forhold til de gentagne budgetforhøjelser i samme periode. Det er ulogisk at forhøje budgettet hvert år, når det ikke er muligt at absorbere midlerne til flerårige programmer inden for den fastlagte tidsplan. Retten anbefaler, at der i budgetproceduren tages hensyn til, hvor mange betalinger der realistisk set kan afholdes, når såvel forpligtelses- som betalingsbudgettet opstilles.

| 2.49. | Tidligere absorptionsproblemer er kun et kriterium for at forudsige betalinger. Tidligere forsinkelser med gennemførelsen kan i realiteten antyde, at der er et behov for at forhøje bevillinger i fremtiden. |
| --- | --- |

2.49.

Tidligere absorptionsproblemer er kun et kriterium for at forudsige betalinger. Tidligere forsinkelser med gennemførelsen kan i realiteten antyde, at der er et behov for at forhøje bevillinger i fremtiden.

| 2.50. | Retten anbefaler, at Kommissionen fortsætter med at forbedre oplysningerne om budgetgennemførelsen. Budgetanalysen bør give klare informationer om, hvor langt man samlet set er nået med gennemførelsen af fællesskabsprogrammerne, idet der tages hensyn til, hvor mange forpligtelsesbevillinger der er udnyttet, hvor mange betalinger der er afholdt til de endelige støttemodtagere, og hvor mange forpligtelser der endnu skal indgås. Disse forbedringer vil kræve, at Kommissionen og medlemsstaterne gør en betydelig indsats for at tilvejebringe de nødvendige oplysninger. Til gengæld skulle den øgede gennemsigtighed kunne bidrage til at forbedre budgetforvaltningen og over for borgerne sikre, at EU-midlerne anvendes med større ansvarlighed. |
| --- | --- |

2.50.

Retten anbefaler, at Kommissionen fortsætter med at forbedre oplysningerne om budgetgennemførelsen. Budgetanalysen bør give klare informationer om, hvor langt man samlet set er nået med gennemførelsen af fællesskabsprogrammerne, idet der tages hensyn til, hvor mange forpligtelsesbevillinger der er udnyttet, hvor mange betalinger der er afholdt til de endelige støttemodtagere, og hvor mange forpligtelser der endnu skal indgås. Disse forbedringer vil kræve, at Kommissionen og medlemsstaterne gør en betydelig indsats for at tilvejebringe de nødvendige oplysninger. Til gengæld skulle den øgede gennemsigtighed kunne bidrage til at forbedre budgetforvaltningen og over for borgerne sikre, at EU-midlerne anvendes med større ansvarlighed.

| 2.50. | Beretningen om den budgetmæssige og finansielle forvaltning omhandler primært den årlige gennemførelse. Kommissionen har endvidere inden for visse områder forelagt mere omfattende beretninger. For strukturfondene udarbejder Kommissionen hvert år dokumentet »Analyse af strukturfondenes budgetgennemførelse«, som bl.a. dækker gennemførelsen for perioden som helhed. |
| --- | --- |

2.50.

Beretningen om den budgetmæssige og finansielle forvaltning omhandler primært den årlige gennemførelse. Kommissionen har endvidere inden for visse områder forelagt mere omfattende beretninger. For strukturfondene udarbejder Kommissionen hvert år dokumentet »Analyse af strukturfondenes budgetgennemførelse«, som bl.a. dækker gennemførelsen for perioden som helhed.

Med hensyn til anbefalingen om at indføje et afsnit om egne ressourcer er Kommissionen som i 2003 rede til at følge denne anbefaling. I sin næste beretning om den budgetmæssige og finansielle forvaltning vil den desuden som anbefalet af Revisionsretten fremlægge oplysninger om den samlede gennemførelse af de vigtigste fællesskabsprogrammer samt om udnyttelse af forpligtelser og betalinger på forskellige niveauer i det omfang, disse oplysninger er til rådighed for Kommissionen. Da dette vil kræve etablering af nye informationskilder, vil det tage nogen tid, inden Revisionsrettens anbefaling kan efterkommes i fuldt omfang.

---

(1)  Jf.
  bilag I
  , som indeholder yderligere baggrundsoplysninger om budgettet.

(2)  http://europa.eu.int/comm/budget/infos/publications_en.htm.

(3)  Vedtaget af Europa-Parlamentet den 19. december 2002 (EUT L 54 af 28.2.2003).

(4)  Kilde: De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 2003 — Oversigt i tal, tredje afsnit.

(5)  Ved efterfølgende ændringsbudgetter blev forpligtelsesbevillingerne og betalingsbevillingerne fastsat til henholdsvis 2,5 og 10,4 milliarder euro under lofterne.

(6)  Endeligt budget vedtaget af Europa-Parlamentet den 19. december 2002 (EUT L 54 af 28.2.2003).

(7)  Ændrede budgetbevillinger efter hensyntagen til ændringbudgetter og overførsler og inklusive bevillinger fremført fra 2002, bevillinger, der hidrører fra bidrag fra tredjepart og andre formålsbestemte indtægter, samt bevillinger, der er genopført.

Kilde:Årsregnskab for 2003 af 30. april 2004.

(8)  Overskuddet er ikke en reserve, der kan anvendes i senere regnskabsår. I de fleste tilfælde bortfalder de uudnyttede betalingsbevillinger og »går tabt«.

(9)  Inklusive 2 074 millioner euro (309 millioner euro i 2002) i bevillinger, der er fremført, men ikke udnyttet og derfor bortfaldet.

(10)  Ændringsbudget 6/2003 og 7/2003.

(11)  Det fremførte beløb inkluderer 1 044 millioner euro i indtægter fra tredjemand, som ikke er omfattet af de almindelige bestemmelser om, hvornår fremførte bevillinger bortfalder (684 millioner euro i 2002).

(12)  Korrektion for formålsbestemte indtægter, som er indgået, men ikke opført på budgettet. Det er ikke nødvendigt at foretage korrektioner for regnskabsåret 2002, fordi der blev anvendt andre budgetprocedurer.

(13)  Vedrører primært fremførte bevillinger, der er genanvendt.

Kilde: Foreløbigt årsregnskab for 2003 af 30. april 2004.

(14)  Punkt 2.10 i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2002.

(15)  Brutto-underudnyttelse af årets betalingsbevillinger og fremførte bevillinger.

Kilde: Årsregnskaber 1999 til 2002 og årsregnskab for 2003.

(16)  Punkt 2.11.

(17)  Punkt 2.26.

(18)  Under forbehold af en række betingelser, såsom at der er fastsat en tidsfrist for indfrielse i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning (finansforordningens artikel 77), eller særlige bestemmelser såsom år n + 2-reglen for strukturfondene (jf. punkt 2.35).

(19)  Udgifter til strukturforanstaltninger, interne politikker, foranstaltninger udadtil og førtiltrædelsesstøtte.

(20)  Uden hensyn til de årlige forpligtelser, der skal indgås på andre budgetområder i løbet af perioden.

(21)  Indtil udgangen af 2008 for betalinger i medlemsstaterne og indtil 2010 for de endelige betalinger, der afholdes af Kommissionen (KOM(2002) 528 endelig udg. af 20.9.2002).

(22)  Strukturfondene — 2000-2006; Sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling — 2002-2006.

(23)  Defineret som forpligtelser, som ikke har givet anledning til betalinger i de seneste to år, og forpligtelser, som har været opført på budgettet i mindst fem regnskabsår.

(24)  Momsindtægterne fastlægges på grundlag af momsgrundlaget, som defineres som den samlede værdi af varer og tjenesteydelser, der er momspligtige i henhold til sjette momsdirektiv. Grundlaget udjævnes, således at det ikke overstiger 50 % af hver medlemsstats BNI. Hvis BNI falder, falder momsindtægterne også.

(25)  Inklusive beløb fremført fra 2002.

(26)  I modsætning til 2002, hvor en betydelig del af bevillingerne til udvikling af landdistrikterne ikke blev udnyttet, jf. punkt 2.19 i Rettens årsberetning for 2002.

(27)  Som påpeget i punkt 2.26 i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2002 oplevede Kommissionen forsinkelser i forbindelse med afslutningen af programmerne, fordi den først modtog de fleste af udgiftsanmeldelserne kort før udløbet af fristen (31. marts 2003), og fordi anmeldelserne ofte var ufuldstændige. Det betød, at der var en betydelig risiko for, at betalingerne først kunne afholdes i 2004. I Kommissionens overslag var der ikke taget tilstrækkeligt højde for disse forsinkelser.

(28)  Punkt 2.24.

(29)  I henhold til artikel 32, stk. 3, i de generelle bestemmelser for strukturfondene skal medlemsstaterne sørge for, at anmodningerne om mellemliggende betalinger så vidt muligt indgives til Kommissionen samlet tre gange om året, idet den sidste betalingsanmodning skal være indgivet senest den 31. oktober.

(30)  2003-priser.

(31)  8,4 milliarder euro blev holdt tilbage som en resultatreserve, og 1,1 milliard euro til teknisk bestand og innovative foranstaltninger blev ikke forhåndstildelt.

(32)  Jf. forpligtelser uden for balancen i årsregnskabet: post 5 under eventualforpligtelser.

(33)  Jf. punkt 2.32 og 2.33 i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2002.

(34)  Instrument til fremme af bæredygtig udvikling af landbruget og landdistrikterne i medlemsstater og ansøgerlande i Central- og Østeuropa.

(35)  Instrument til fremme af den økonomiske og sociale samhørighed i ansøgerlandene, navnlig på miljø- og transportområdet.

(36)  Stigningen var den samme for forpligtelser og betalinger, idet administrationsudgifterne ikke er opdelt.

(37)  En tilsvarende frontloading blev foretaget i 2002 over 2001-budgettet.

KAPITEL 3

Egne indtægter

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Traditionelle egne indtægter

Indledning

Evaluering af overvågnings- og kontrolsystemerne

Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer

Overvågnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne

Resultaterne af kontrollen af toldangivelser og de nationale regnskabssystemer

Beløb, som er fastlagt, men endnu ikke overdraget til Kommissionen (B-regnskabet)

Andre revisorers arbejde

Moms- og BNI-indtægter

Indledning

Evaluering af overvågnings- og kontrolsystemerne

Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer

Moms- og BNI-bidrag er betalt for sent, og data om dem er fremsendt for sent

Resultaterne af kontrollerne af korrektionerne og kompensationerne i medlemsstaternes momsoversigter

Bemærkninger

De årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra generaldirektørerne

Konklusion og anbefalinger

Hvor forberedte er de nye medlemsstater på ordningen for Fællesskabernes egne indtægter?

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 3.1. | Indtægterne på Den Europæiske Unions budget består af egne indtægter og andre indtægter. Egne indtægter er, som det fremgår af
  tabel 3.1
  ,
  figur 3.1
  og
  figur 3.2
  , langt den største kilde til finansiering af budgetudgifterne (89 %). Der er tre kategorier af egne indtægter: traditionelle egne indtægter (told, landbrugstold og sukkerafgifter) (13 %), egne indtægter beregnet på grundlag af moms opkrævet af medlemsstaterne (26 %) og egne indtægter beregnet på basis af medlemsstaternes bruttonationalindkomst (61 %). Budgetgennemførelsen af egne indtægter er omhandlet i punkt 2.23 og 2.24. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

3.1.

Indtægterne på Den Europæiske Unions budget består af egne indtægter og andre indtægter. Egne indtægter er, som det fremgår af
  tabel 3.1
  ,
  figur 3.1
  og
  figur 3.2
  , langt den største kilde til finansiering af budgetudgifterne (89 %). Der er tre kategorier af egne indtægter: traditionelle egne indtægter (told, landbrugstold og sukkerafgifter) (13 %), egne indtægter beregnet på grundlag af moms opkrævet af medlemsstaterne (26 %) og egne indtægter beregnet på basis af medlemsstaternes bruttonationalindkomst (61 %). Budgetgennemførelsen af egne indtægter er omhandlet i punkt 2.23 og 2.24.

Tabel 3.1 — Indtægter i regnskabsårene 2002 og 2003

| (millioner euro) |
| --- |
| Indtægtsart og den tilsvarende budgetpost | Faktiske indtægter i 2002 | Udviklingen i 2003-budgettet | Faktiske indtægter i 2003 | Ændring (fra 2002 til 2003) |
| Oprindeligt budget | Endeligt budget |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Traditionelle egne indtægter | 9 214,0 | 12 140,3 | 10 906,2 | 10 857,2 | 17,8 % |
| | — Landbrugsafgifter (kapitel 1 0) | 886,4 (1) | 879,8 | 879,8 | 1 011,8 | 14,1 % |
| | — Sukker- og isoglukoseafgifter (kapitel 1 1) | 649,5 (1) | 546,6 | 546,6 | 383,2 | –41,0 % |
| | — Told (kapitel 1 2) | 9 701,1 (1) | 10 713,9 | 9 479,8 | 9 462,1 | –2,5 % |
| | — Regulering af opkrævningsomkostninger i 2001 (kapitel 2 0) | –2 023,0 (2) | — | — | — | — |
| 2 | Momsindtægter | 22 388,2 | 24 121,3 | 21 748,0 | 21 260,1 | –5,0 % |
| | — Regnskabsårets momsindtægter (kapitel 1 3) | 22 539,0 | 24 121,3 | 21 748,0 | 21 534,9 | |
| | — Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 3 1) | – 150,8 | 0,0 | | – 274,8 | |
| 3 | BNI-indtægter | 45 947,6 | 59 404,0 | 51 356,7 | 51 235,2 | 11,5 % |
| | — Regnskabsårets BNI-indtægter (kapitel 1 4) | 45 850,3 | 59 404,0 | 51 356,7 | 50 624,3 | |
| | — Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 3 2) | 97,3 | 0,0 | 0,0 | 610,9 | |
| 4 | Budgetuligevægte | 148,2 | 0,0 | 0,0 | 280,1 | 89,0 % |
| | — UK-korrektionen (kapitel 1 5) | 149,0 | 0,0 | 0,0 | 281,1 | |
| | — Resultatet af endelig beregning af UK-korrektionen (kapitel 3 5) | –0,8 | 0,0 | 0,0 | –1,0 | |
| 5 | Andre indtægter | 17 736,4 | 1 837,4 | 8 513,9 | 9 836,1 | –44,5 % |
| | — Overskud fra det foregående regnskabsår (kapitel 3 0) | 15 375,0 | 1 000,0 | 7 676,8 | 7 676,8 | –50,1 % |
| | — Diverse indtægter (Afsnit 4 til 9) | 2 361,4 | 837,4 | 837,1 | 2 159,3 | –8,6 % |
| | Tilsammen | 95 434,4 | 97 502,9 | 92 524,8 | 93 468,6 | –2,1 % |

(millioner euro)

Indtægtsart og den tilsvarende budgetpost

Faktiske indtægter i 2002

Udviklingen i 2003-budgettet

Faktiske indtægter i 2003

Ændring (fra 2002 til 2003)

Oprindeligt budget

Endeligt budget

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Traditionelle egne indtægter

9 214,0

12 140,3

10 906,2

10 857,2

17,8 %

— Landbrugsafgifter (kapitel 1 0)

886,4 (1)

879,8

879,8

1 011,8

14,1 %

— Sukker- og isoglukoseafgifter (kapitel 1 1)

649,5 (1)

546,6

546,6

383,2

–41,0 %

— Told (kapitel 1 2)

9 701,1 (1)

10 713,9

9 479,8

9 462,1

–2,5 %

— Regulering af opkrævningsomkostninger i 2001 (kapitel 2 0)

–2 023,0 (2)

—

—

—

—

2

Momsindtægter

22 388,2

24 121,3

21 748,0

21 260,1

–5,0 %

— Regnskabsårets momsindtægter (kapitel 1 3)

22 539,0

24 121,3

21 748,0

21 534,9

— Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 3 1)

– 150,8

0,0

– 274,8

3

BNI-indtægter

45 947,6

59 404,0

51 356,7

51 235,2

11,5 %

— Regnskabsårets BNI-indtægter (kapitel 1 4)

45 850,3

59 404,0

51 356,7

50 624,3

— Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 3 2)

97,3

0,0

0,0

610,9

4

Budgetuligevægte

148,2

0,0

0,0

280,1

89,0 %

— UK-korrektionen (kapitel 1 5)

149,0

0,0

0,0

281,1

— Resultatet af endelig beregning af UK-korrektionen (kapitel 3 5)

–0,8

0,0

0,0

–1,0

5

Andre indtægter

17 736,4

1 837,4

8 513,9

9 836,1

–44,5 %

— Overskud fra det foregående regnskabsår (kapitel 3 0)

15 375,0

1 000,0

7 676,8

7 676,8

–50,1 %

— Diverse indtægter (Afsnit 4 til 9)

2 361,4

837,4

837,1

2 159,3

–8,6 %

Tilsammen

95 434,4

97 502,9

92 524,8

93 468,6

–2,1 %

Image

Image

| 3.2. | Andre indtægter er navnlig overskuddet fra det foregående regnskabsår. De seneste tre år (2001-2003) har andre indtægter udgjort en meget større andel end tidligere (jf. punkt 2.9-2.13). |
| --- | --- |

3.2.

Andre indtægter er navnlig overskuddet fra det foregående regnskabsår. De seneste tre år (2001-2003) har andre indtægter udgjort en meget større andel end tidligere (jf. punkt 2.9-2.13).

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Traditionelle egne indtægter

Indledning

| 3.3. | Traditionelle egne indtægter fastlægges og opkræves af medlemsstaterne i henhold til nationale love og administrative bestemmelser, som skal opfylde fællesskabsforskrifternes krav (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Medlemsstaterne skal samle dataene vedrørende alle indførselstransaktioner i det såkaldte A-regnskab og betale de samlede fastlagte toldbeløb efter fradrag af opkrævningsomkostningerne ind på Kommissionens konto på en fastsat dato i den anden måned efter den måned, i hvilken fordringen blev konstateret. Som en undtagelse skal toldbeløb, der endnu ikke er indgået, og som der ikke er stillet sikkerhed for, eller som er dækket af garantier, men anfægtes, først overdrages, når de faktisk er inkasseret. Hvis medlemsstaterne anvender denne mulighed, registreres toldbeløbet ikke i A-regnskabet, men skal i stedet opføres i et separat regnskab (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) (det såkaldte B-regnskab). |
| --- | --- |

3.3.

Traditionelle egne indtægter fastlægges og opkræves af medlemsstaterne i henhold til nationale love og administrative bestemmelser, som skal opfylde fællesskabsforskrifternes krav (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Medlemsstaterne skal samle dataene vedrørende alle indførselstransaktioner i det såkaldte A-regnskab og betale de samlede fastlagte toldbeløb efter fradrag af opkrævningsomkostningerne ind på Kommissionens konto på en fastsat dato i den anden måned efter den måned, i hvilken fordringen blev konstateret. Som en undtagelse skal toldbeløb, der endnu ikke er indgået, og som der ikke er stillet sikkerhed for, eller som er dækket af garantier, men anfægtes, først overdrages, når de faktisk er inkasseret. Hvis medlemsstaterne anvender denne mulighed, registreres toldbeløbet ikke i A-regnskabet, men skal i stedet opføres i et separat regnskab (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) (det såkaldte B-regnskab).

| 3.4. | De risici, der er forbundet med Fællesskabernes traditionelle egne indtægter, er unddragelse af told ved forkerte angivelser eller simpelthen ved smugleri, regnefejl, eller fordi toldbeløb ikke kan fastlægges på grund af fejl eller svagheder i systemerne, der ikke er blevet opdaget, eller på grund af fejlagtige registreringer eller udeladelser i medlemsstaternes regnskab over den indgåede told, således at de beløb, der skal overføres til Kommissionen, bliver forkerte. |
| --- | --- |

3.4.

De risici, der er forbundet med Fællesskabernes traditionelle egne indtægter, er unddragelse af told ved forkerte angivelser eller simpelthen ved smugleri, regnefejl, eller fordi toldbeløb ikke kan fastlægges på grund af fejl eller svagheder i systemerne, der ikke er blevet opdaget, eller på grund af fejlagtige registreringer eller udeladelser i medlemsstaternes regnskab over den indgåede told, således at de beløb, der skal overføres til Kommissionen, bliver forkerte.

| 3.5. | Rettens revisionsarbejde omfattede evaluering af overvågnings- og kontrolsystemerne både i Kommissionen og i medlemsstaterne og test af toldangivelser og af de nationale regnskabssystemer. Revisionen gik navnlig ud på: |
| --- | --- |

3.5.

Rettens revisionsarbejde omfattede evaluering af overvågnings- og kontrolsystemerne både i Kommissionen og i medlemsstaterne og test af toldangivelser og af de nationale regnskabssystemer. Revisionen gik navnlig ud på:

| a) | at undersøge organiseringen af toldkontrollen i 12 medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), som tilsammen tegnede sig for 96 % af den importtold, der blev opkrævet i 2003. Sigtet var at vurdere, om de eksisterende ordninger gav rimelig sikkerhed for dækning. Retten undersøgte navnlig forvaltningen af toldkontingenter for landbrugsprodukter i seks medlemsstater, toldkontrollen af import inden for rammerne af præferencehandelsordninger i syv medlemsstater og toldtilsynet i havne i 10 medlemsstater |
| --- | --- |

a)

at undersøge organiseringen af toldkontrollen i 12 medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), som tilsammen tegnede sig for 96 % af den importtold, der blev opkrævet i 2003. Sigtet var at vurdere, om de eksisterende ordninger gav rimelig sikkerhed for dækning. Retten undersøgte navnlig forvaltningen af toldkontingenter for landbrugsprodukter i seks medlemsstater, toldkontrollen af import inden for rammerne af præferencehandelsordninger i syv medlemsstater og toldtilsynet i havne i 10 medlemsstater

| b) | at gennemgå Kommissionens regnskab over Fællesskabernes traditionelle egne indtægter og de underliggende nationale regnskabssystemer i 12 medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) og at analysere strømmen af toldindtægter fra alle medlemsstater for at få rimelig sikkerhed for, at de registrerede beløb på hvert enkelt stadium var fuldstændige og rigtige. Arbejdet indbefattede en evaluering af den interne kontrol, sammenholdelser og revision af en stikprøve af transaktioner på alle niveauer. |
| --- | --- |

b)

at gennemgå Kommissionens regnskab over Fællesskabernes traditionelle egne indtægter og de underliggende nationale regnskabssystemer i 12 medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) og at analysere strømmen af toldindtægter fra alle medlemsstater for at få rimelig sikkerhed for, at de registrerede beløb på hvert enkelt stadium var fuldstændige og rigtige. Arbejdet indbefattede en evaluering af den interne kontrol, sammenholdelser og revision af en stikprøve af transaktioner på alle niveauer.

| 3.6. | Retten skal understrege, at revisionen ikke kan omfatte indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen og ikke er inkasseret. |
| --- | --- |

3.6.

Retten skal understrege, at revisionen ikke kan omfatte indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen og ikke er inkasseret.

Evaluering af overvågnings- og kontrolsystemerne

Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer

| 3.7. | Kommissionen kan anmode medlemsstaterne om at gennemføre kontrol af fastlæggelsen og overdragelsen af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter, og Kommissionen kan også selv gennemføre sådan kontrol på stedet, enten sammen med medlemsstaternes myndigheder eller uafhængigt af dem (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Kontrolrapporterne sendes til de berørte medlemsstater, og disse rapporter behandles sammen med de modtagne svar på møder i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Kommissionen udarbejder hvert tredje år en samlet rapport om kontrollerne, og den forelægges for budgetmyndigheden (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). |
| --- | --- |

3.7.

Kommissionen kan anmode medlemsstaterne om at gennemføre kontrol af fastlæggelsen og overdragelsen af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter, og Kommissionen kan også selv gennemføre sådan kontrol på stedet, enten sammen med medlemsstaternes myndigheder eller uafhængigt af dem (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Kontrolrapporterne sendes til de berørte medlemsstater, og disse rapporter behandles sammen med de modtagne svar på møder i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Kommissionen udarbejder hvert tredje år en samlet rapport om kontrollerne, og den forelægges for budgetmyndigheden (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35).

| 3.8. | Retten har undersøgt det arbejde, der er udført af det kontor i Kommissionen, der gennemførte denne kontrol. Som i tidligere år var kontorets metodologi velfunderet, og dets arbejde var godt dokumenteret. Valget af kontrolemner er baseret på en risikoanalyse. I 2003 prioriterede kontoret tilsynet med systemerne til opkrævning af Fællesskabernes egne indtægter i de nye medlemsstater højt. Retten undersøgte også dette spørgsmål og konstaterede ingen væsentlige mangler i disse lande ud over dem, der nævnes i Kommissionens tilsynsrapporter til Rådet (jf. punkt 3.63-3.68). |
| --- | --- |

3.8.

Retten har undersøgt det arbejde, der er udført af det kontor i Kommissionen, der gennemførte denne kontrol. Som i tidligere år var kontorets metodologi velfunderet, og dets arbejde var godt dokumenteret. Valget af kontrolemner er baseret på en risikoanalyse. I 2003 prioriterede kontoret tilsynet med systemerne til opkrævning af Fællesskabernes egne indtægter i de nye medlemsstater højt. Retten undersøgte også dette spørgsmål og konstaterede ingen væsentlige mangler i disse lande ud over dem, der nævnes i Kommissionens tilsynsrapporter til Rådet (jf. punkt 3.63-3.68).

| 3.9. | På grundlag af sin løbende risikoanalyse af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter foretog kontoret endvidere stedlig kontrol i alle medlemsstater af B-regnskabet og af afskrivningsproceduren samt af forvaltningen af elektroniske toldangivelser. Med hensyn til B-regnskabet svarer kontorets resultater til Rettens (jf. punkt 3.40). Kontoret konstaterede, at systemerne til elektronisk toldangivelse taget under ét fungerede tilfredsstillende, at det var en fordel at bruge edb, og at brugen af edb burde udvides. Det er ikke Kommissionens kontroltjenesters opgave at afgive en erklæring om, at de har fået sikkerhed for, at regnskabet er rigtigt, og at alle skyldige beløb er identificeret og fastlagt, men Retten tager resultaterne af deres arbejde i betragtning i sit eget arbejde med henblik på DAS-erklæringen. |
| --- | --- |

3.9.

På grundlag af sin løbende risikoanalyse af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter foretog kontoret endvidere stedlig kontrol i alle medlemsstater af B-regnskabet og af afskrivningsproceduren samt af forvaltningen af elektroniske toldangivelser. Med hensyn til B-regnskabet svarer kontorets resultater til Rettens (jf. punkt 3.40). Kontoret konstaterede, at systemerne til elektronisk toldangivelse taget under ét fungerede tilfredsstillende, at det var en fordel at bruge edb, og at brugen af edb burde udvides. Det er ikke Kommissionens kontroltjenesters opgave at afgive en erklæring om, at de har fået sikkerhed for, at regnskabet er rigtigt, og at alle skyldige beløb er identificeret og fastlagt, men Retten tager resultaterne af deres arbejde i betragtning i sit eget arbejde med henblik på DAS-erklæringen.

Overvågnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne

| 3.10. | Medlemsstaternes systemer til overvågning og kontrol af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter består først og fremmest af toldmyndighedernes tilsyn, der i Fællesskabernes toldkodeks (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) defineres som »enhver handling, myndighederne generelt udfører for at sikre overholdelsen af toldforskrifterne og, i givet fald, af de øvrige bestemmelser, der gælder for varer undergivet toldtilsyn«. I fællesskabsbestemmelserne er det hverken fastsat, hvilke metoder der skal anvendes, eller hvilket omfang toldkontrollen skal have; det er op til de enkelte medlemsstater. Bestemte aspekter ved toldtilsynet giver anledning til følgende bemærkninger: |
| --- | --- |

3.10.

Medlemsstaternes systemer til overvågning og kontrol af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter består først og fremmest af toldmyndighedernes tilsyn, der i Fællesskabernes toldkodeks (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) defineres som »enhver handling, myndighederne generelt udfører for at sikre overholdelsen af toldforskrifterne og, i givet fald, af de øvrige bestemmelser, der gælder for varer undergivet toldtilsyn«. I fællesskabsbestemmelserne er det hverken fastsat, hvilke metoder der skal anvendes, eller hvilket omfang toldkontrollen skal have; det er op til de enkelte medlemsstater. Bestemte aspekter ved toldtilsynet giver anledning til følgende bemærkninger:

Toldkontingenter for landbrugsprodukter

| 3.11. | Retten undersøgte forvaltningen af landbrugstoldkontingenter. Disse ordninger gør det muligt at indføre visse landbrugsprodukter til Unionen til nedsat toldsats eller nultoldsats. Målet for Rettens revision var at få sikkerhed for, at kontingenterne var tildelt på et lovligt og formelt rigtigt grundlag, og at vurdere forvaltningen af og tilsynet med de forskellige kontingentordninger. |
| --- | --- |

3.11.

Retten undersøgte forvaltningen af landbrugstoldkontingenter. Disse ordninger gør det muligt at indføre visse landbrugsprodukter til Unionen til nedsat toldsats eller nultoldsats. Målet for Rettens revision var at få sikkerhed for, at kontingenterne var tildelt på et lovligt og formelt rigtigt grundlag, og at vurdere forvaltningen af og tilsynet med de forskellige kontingentordninger.

| 3.11.-3.12. | Toldkontingenterne forvaltes:






  — | enten ved hjælp af importlicenser, der giver ret til at indføre varer med nedsat toldsats eller nultoldsats for et nærmere angivet beløb i et nærmere angivet tidsrum. Dette system indebærer sikkerhed for importørerne |
| --- | --- | --- |

3.11.-3.12.

Toldkontingenterne forvaltes:

—

enten ved hjælp af importlicenser, der giver ret til at indføre varer med nedsat toldsats eller nultoldsats for et nærmere angivet beløb i et nærmere angivet tidsrum. Dette system indebærer sikkerhed for importørerne

| — | eller ved hjælp af et »først til mølle«-system baseret på toldlicenser, der giver ret til at indføre varer med nedsat toldsats eller nultoldsats op til den mængde, der er anført på importlicensen, såfremt importkontingentet ikke er opbrugt på angivelsestidspunktet. |
| --- | --- |

—

eller ved hjælp af et »først til mølle«-system baseret på toldlicenser, der giver ret til at indføre varer med nedsat toldsats eller nultoldsats op til den mængde, der er anført på importlicensen, såfremt importkontingentet ikke er opbrugt på angivelsestidspunktet.

| 3.12. | Kommissionen forvalter toldkontingenterne gennem de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Importørerne ansøger de nationale myndigheder om importlicenser. Efter at Kommissionen har bekræftet, at der kan tildeles et toldkontingent, udsteder den nationale myndighed en importlicens, som importøren skal forevise toldmyndighederne sammen med de varer, der angives til import. Toldmyndighederne skal kontrollere, at de importerede varer er i overensstemmelse med importlicensen. Når hele den mængde, som licensen er udstedt for, er blevet importeret, leveres licensen tilbage til de udstedende myndigheder. De nationale myndigheder underretter Kommissionen om al import inden for rammerne af kontingentordninger. |
| --- | --- |

3.12.

Kommissionen forvalter toldkontingenterne gennem de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Importørerne ansøger de nationale myndigheder om importlicenser. Efter at Kommissionen har bekræftet, at der kan tildeles et toldkontingent, udsteder den nationale myndighed en importlicens, som importøren skal forevise toldmyndighederne sammen med de varer, der angives til import. Toldmyndighederne skal kontrollere, at de importerede varer er i overensstemmelse med importlicensen. Når hele den mængde, som licensen er udstedt for, er blevet importeret, leveres licensen tilbage til de udstedende myndigheder. De nationale myndigheder underretter Kommissionen om al import inden for rammerne af kontingentordninger.

| 3.13. | Retten undersøgte forvaltningen af toldkontingenter i Kommissionen og i seks medlemsstater (Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige). Revisionen vedrørte de vigtigste markedssektorer. Retten gør i det følgende opmærksom på nogle områder, hvor Kommissionen bør træffe yderligere foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.13.

Retten undersøgte forvaltningen af toldkontingenter i Kommissionen og i seks medlemsstater (Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige). Revisionen vedrørte de vigtigste markedssektorer. Retten gør i det følgende opmærksom på nogle områder, hvor Kommissionen bør træffe yderligere foranstaltninger.

| 3.14. | Det store antal toldkontingenter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) og de forskellige procedurer, der er forbundet hermed, medfører en stor arbejdsbyrde for de forvaltende tjenester både i Kommissionen og i medlemsstaterne og øger risikoen for ukorrekte ansøgninger og for ineffektivitet. Retten opfordrer derfor Kommissionen til at ensrette og harmonisere procedurerne for toldkontingenter. |
| --- | --- |

3.14.

Det store antal toldkontingenter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) og de forskellige procedurer, der er forbundet hermed, medfører en stor arbejdsbyrde for de forvaltende tjenester både i Kommissionen og i medlemsstaterne og øger risikoen for ukorrekte ansøgninger og for ineffektivitet. Retten opfordrer derfor Kommissionen til at ensrette og harmonisere procedurerne for toldkontingenter.

| 3.14. | På baggrund af problemet, der blev rejst af Revisionsretten, indledtes i 2002 arbejdet med AMIS-Quota-projektet. Projektet sigter mod etablering af et centralt og integreret edb-system, der kan hjælpe med at forvalte de landbrugstoldkontingenter, der ikke forvaltes efter »først til mølle«-princippet. Projektet giver de kompetente myndigheder i medlemsstaterne mulighed for i det nyudviklede edb-system direkte at indlæse data vedrørende de mængder, der er omfattet af importlicenser (ansøgt, udstedt, brugt og ubrugt). AMIS-Quota vil reducere arbejdsbyrden i forbindelse med forvaltning af kontingenter og bidrage til, at forvaltningen bliver kontrolleret og gennemsigtig, idet alle relevante oplysninger om kontingentforvaltning centraliseres. |
| --- | --- |

3.14.

På baggrund af problemet, der blev rejst af Revisionsretten, indledtes i 2002 arbejdet med AMIS-Quota-projektet. Projektet sigter mod etablering af et centralt og integreret edb-system, der kan hjælpe med at forvalte de landbrugstoldkontingenter, der ikke forvaltes efter »først til mølle«-princippet. Projektet giver de kompetente myndigheder i medlemsstaterne mulighed for i det nyudviklede edb-system direkte at indlæse data vedrørende de mængder, der er omfattet af importlicenser (ansøgt, udstedt, brugt og ubrugt). AMIS-Quota vil reducere arbejdsbyrden i forbindelse med forvaltning af kontingenter og bidrage til, at forvaltningen bliver kontrolleret og gennemsigtig, idet alle relevante oplysninger om kontingentforvaltning centraliseres.

Kommissionen er i øjeblikket i færd med at undersøge forordninger og systemer om toldkontingenter og import/eksportlicenser med henblik på at fremlægge hensigtsmæssige forslag til forenkling. Det er planen, at gennemførelsen af AMIS-Quota samt resultatet af undersøgelsen om forenkling skal bidrage til en tilfredsstillende løsning på de problemer, der rejses af Revisionsretten.

Hvad angår overvågningen er der siden 2001 blevet overført 64 kontingenter for landbrugsprodukter til »først til mølle«-systemet med henblik på at lette forvaltningen og den hermed forbundne overvågning.

| 3.15. | På grundlag af revisionen konstaterer Retten, at det system, der skal give medlemsstaterne relevante og ajourførte oplysninger om de officielle stempler, som de kompetente nationale myndigheder anvender, når de udsteder licenser (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), ikke er blevet anvendt korrekt i fire af de seks medlemsstater, den aflagde revisionsbesøg i. Retten anbefaler, at Kommissionen tager procedurerne for underretning af medlemsstaterne op til revision og træffer passende afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.15.

På grundlag af revisionen konstaterer Retten, at det system, der skal give medlemsstaterne relevante og ajourførte oplysninger om de officielle stempler, som de kompetente nationale myndigheder anvender, når de udsteder licenser (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), ikke er blevet anvendt korrekt i fire af de seks medlemsstater, den aflagde revisionsbesøg i. Retten anbefaler, at Kommissionen tager procedurerne for underretning af medlemsstaterne op til revision og træffer passende afhjælpende foranstaltninger.

| 3.15. | Kommissionen tilsender regelmæssigt medlemsstaterne oplysninger om de licensudstedende myndigheder og deres officielle stempler via medlemsstaternes repræsentanter i Forvaltningskomitéen for Handelsmekanismer. |
| --- | --- |

3.15.

Kommissionen tilsender regelmæssigt medlemsstaterne oplysninger om de licensudstedende myndigheder og deres officielle stempler via medlemsstaternes repræsentanter i Forvaltningskomitéen for Handelsmekanismer.

Kommissionen vil gøre medlemsstaterne opmærksom på, at de foreliggende oplysninger skal videregives til de toldkontorer, der er ansvarlige for at kontrollere licenserne.

| 3.16. | I dag er det under nogle toldkontingenter sådan, at et stort antal importører, der alle er forbundet med samme hovedimportør, kan indgive deres egne licensansøgninger for at få tildelt det størstmulige kontingent. Det medfører unødvendigt papirarbejde og forsinkelser i ansøgningsprocedurerne. Retten anbefaler derfor, at Kommissionen vedtager bestemmelser, der forhindrer sådan praksis. |
| --- | --- |

3.16.

I dag er det under nogle toldkontingenter sådan, at et stort antal importører, der alle er forbundet med samme hovedimportør, kan indgive deres egne licensansøgninger for at få tildelt det størstmulige kontingent. Det medfører unødvendigt papirarbejde og forsinkelser i ansøgningsprocedurerne. Retten anbefaler derfor, at Kommissionen vedtager bestemmelser, der forhindrer sådan praksis.

| 3.16. | For at imødegå dette foreslog Kommissionen, at man skulle forbyde adgang til visse kontingenter for personer, der anses for at være indbyrdes forbundne, jf. artikel 143 i forordning (EØF) nr. 2454/93 (gennemførelsesbestemmelser til toldkodekserne). Dette forslag blev kraftigt afvist af næsten alle medlemsstater. |
| --- | --- |

3.16.

For at imødegå dette foreslog Kommissionen, at man skulle forbyde adgang til visse kontingenter for personer, der anses for at være indbyrdes forbundne, jf. artikel 143 i forordning (EØF) nr. 2454/93 (gennemførelsesbestemmelser til toldkodekserne). Dette forslag blev kraftigt afvist af næsten alle medlemsstater.

Inden for oksekødssektoren har man skærpet kravene (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) til personer, der kan ansøge om kontingent. Importøren skal fremlægge dokumentation for, at han udøver selvstændig virksomhed og skal erlægge en høj sikkerhedsstillelse, som konfiskeres, hvis de relevante oplysninger ikke kan fremlægges.

| 3.17. | For så vidt angår de franske oversøiske departementer (Guadeloupe, Guyane og Martinique), konstaterede Retten, at de franske myndigheder ikke ansøgte Kommissionen om tildeling af kontingent i forbindelse med import af visse produkter inden for rammerne af nogle kontingentordninger. De franske toldmyndigheder fremsendte heller ikke oplysninger om de importerede mængder til Kommissionen. Det betyder, at der kan importeres større mængder end de disponible kontingenter. Retten opfordrer Kommissionen til at undersøge og afhjælpe disse mangler i forvaltningen af toldkontingenterne i de franske oversøiske departementer. |
| --- | --- |

3.17.

For så vidt angår de franske oversøiske departementer (Guadeloupe, Guyane og Martinique), konstaterede Retten, at de franske myndigheder ikke ansøgte Kommissionen om tildeling af kontingent i forbindelse med import af visse produkter inden for rammerne af nogle kontingentordninger. De franske toldmyndigheder fremsendte heller ikke oplysninger om de importerede mængder til Kommissionen. Det betyder, at der kan importeres større mængder end de disponible kontingenter. Retten opfordrer Kommissionen til at undersøge og afhjælpe disse mangler i forvaltningen af toldkontingenterne i de franske oversøiske departementer.

| 3.17. | Kommissionen overvejer, hvilke foranstaltninger der skal træffes på baggrund af de franske myndigheders omfattende og detaljerede svar på Rettens bemærkninger. |
| --- | --- |

3.17.

Kommissionen overvejer, hvilke foranstaltninger der skal træffes på baggrund af de franske myndigheders omfattende og detaljerede svar på Rettens bemærkninger.

| 3.18. | Retten har også fundet mangler ved flere andre medlemsstaters gennemførelse af kontingentreglerne og toldkontrol inden for rammerne af kontingentordningerne. Retten opfordrer Kommissionen til at følge op på disse tilfælde. |
| --- | --- |

3.18.

Retten har også fundet mangler ved flere andre medlemsstaters gennemførelse af kontingentreglerne og toldkontrol inden for rammerne af kontingentordningerne. Retten opfordrer Kommissionen til at følge op på disse tilfælde.

| 3.18. | Kommissionen vil sammen med de pågældende medlemsstater følge op på disse tilfælde; fem af de pågældende tilfælde er blevet løst på tilfredsstillende måde, bl.a. med finansielle korrektioner, hvor det har været nødvendigt. |
| --- | --- |

3.18.

Kommissionen vil sammen med de pågældende medlemsstater følge op på disse tilfælde; fem af de pågældende tilfælde er blevet løst på tilfredsstillende måde, bl.a. med finansielle korrektioner, hvor det har været nødvendigt.

Toldkontrol af import inden for rammerne af præferencehandelsordninger

| 3.19. | Den Europæiske Union deltager i forskellige former for præferencehandelsordninger (omkring 40 ordninger, der vedrører ca. 150 tredjelande). Der blev anmodet om præferencebehandling af 21 % af værdien af den samlede fællesskabsimport i 2001. Præferencehandelsordninger er baseret på begrebet oprindelsesstatus, hvilket betyder, at kun varer, der stammer fra præferenceberettigede lande, kan være omfattet heraf. |
| --- | --- |

3.19.

Den Europæiske Union deltager i forskellige former for præferencehandelsordninger (omkring 40 ordninger, der vedrører ca. 150 tredjelande). Der blev anmodet om præferencebehandling af 21 % af værdien af den samlede fællesskabsimport i 2001. Præferencehandelsordninger er baseret på begrebet oprindelsesstatus, hvilket betyder, at kun varer, der stammer fra præferenceberettigede lande, kan være omfattet heraf.

| 3.20. | Oprindelsesreglerne er komplekse, og det er almindeligt anerkendt, at det er vanskeligt for toldmyndighederne at kontrollere, om ordningerne anvendes korrekt. I en grønbog om præferenceoprindelsesregler, som Kommissionen offentliggjorde i december 2003 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), konstaterede den, at reglerne fortjente at blive grundlæggende revideret. Med grønbogen igangsatte Kommissionen en høring om området. |
| --- | --- |

3.20.

Oprindelsesreglerne er komplekse, og det er almindeligt anerkendt, at det er vanskeligt for toldmyndighederne at kontrollere, om ordningerne anvendes korrekt. I en grønbog om præferenceoprindelsesregler, som Kommissionen offentliggjorde i december 2003 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), konstaterede den, at reglerne fortjente at blive grundlæggende revideret. Med grønbogen igangsatte Kommissionen en høring om området.

| 3.20. | Høringen vedrørende grønbogen om præferenceoprindelsesregler er nu afsluttet, og Kommissionen er i færd med at udarbejde et resumé af de modtagne svar og retningslinjer både for bestemmelse af oprindelse og revision af den administrative forvaltning og kontrol. |
| --- | --- |

3.20.

Høringen vedrørende grønbogen om præferenceoprindelsesregler er nu afsluttet, og Kommissionen er i færd med at udarbejde et resumé af de modtagne svar og retningslinjer både for bestemmelse af oprindelse og revision af den administrative forvaltning og kontrol.

| 3.21. | Hovedelementerne i de nuværende præferencehandelsordninger er, at de kompetente myndigheder i udførselslandet eller (på bestemte betingelser) eksportøren selv skal certificere produkternes oprindelsesstatus, og at udførselslandet på anmodning af indførselslandet skal foretage efterfølgende kontrol af, at produkterne stammer fra dette land. |
| --- | --- |

3.21.

Hovedelementerne i de nuværende præferencehandelsordninger er, at de kompetente myndigheder i udførselslandet eller (på bestemte betingelser) eksportøren selv skal certificere produkternes oprindelsesstatus, og at udførselslandet på anmodning af indførselslandet skal foretage efterfølgende kontrol af, at produkterne stammer fra dette land.

| 3.22. | Kontrollen af, at præferencereglerne overholdes, bygger på ansvarsfordeling og gensidig tillid mellem de forskellige involverede nationale myndigheder. Retten bemærker i den forbindelse, at generaldirektøren for Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunionen i sin erklæring vedrørende 2003 tog forbehold vedrørende tilsynet med præferencehandelen, navnlig vedrørende sukker importeret fra Balkanregionen. Der er ikke tale om noget stort beløb i egne indtægter, men dette eksempel viser, at det er nødvendigt, at de berørte myndigheder har et effektivt administrativt samarbejde. |
| --- | --- |

3.22.

Kontrollen af, at præferencereglerne overholdes, bygger på ansvarsfordeling og gensidig tillid mellem de forskellige involverede nationale myndigheder. Retten bemærker i den forbindelse, at generaldirektøren for Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunionen i sin erklæring vedrørende 2003 tog forbehold vedrørende tilsynet med præferencehandelen, navnlig vedrørende sukker importeret fra Balkanregionen. Der er ikke tale om noget stort beløb i egne indtægter, men dette eksempel viser, at det er nødvendigt, at de berørte myndigheder har et effektivt administrativt samarbejde.

| 3.22. | Generaldirektørens forbehold viser, at Kommissionen er klar over, at det er nødvendigt at sikre, at oprindelsesreglerne anvendes korrekt af udførselslandene på verdensplan trods de manglende ressourcer til at overvåge alle præferencepartnerlande. |
| --- | --- |

3.22.

Generaldirektørens forbehold viser, at Kommissionen er klar over, at det er nødvendigt at sikre, at oprindelsesreglerne anvendes korrekt af udførselslandene på verdensplan trods de manglende ressourcer til at overvåge alle præferencepartnerlande.

Kommissionen vil sikre, at der følges op på generaldirektørens forbehold.

| 3.23. | Den rigtige balance skal findes på tre områder, nemlig: kriterierne for opnåelse af oprindelsesstatus og retsgrundlaget for disse kriterier, kontrollen af anvendelsen af kriterierne samt de indførte procedurer. I 2003 koncentrerede Retten sig om de eksisterende præferenceimportsystemer i de syv medlemsstater, der er de vigtigste indførselslande (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Rettens undersøgelse omfattede toldkontrol ved indførslen, anmodninger om efterfølgende kontrol og toldkontrolstrategien. |
| --- | --- |

3.23.

Den rigtige balance skal findes på tre områder, nemlig: kriterierne for opnåelse af oprindelsesstatus og retsgrundlaget for disse kriterier, kontrollen af anvendelsen af kriterierne samt de indførte procedurer. I 2003 koncentrerede Retten sig om de eksisterende præferenceimportsystemer i de syv medlemsstater, der er de vigtigste indførselslande (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Rettens undersøgelse omfattede toldkontrol ved indførslen, anmodninger om efterfølgende kontrol og toldkontrolstrategien.

Toldkontrol ved indførslen

| 3.24. | Den vigtigste kontrol ved indførslen er kontrollen af, at oprindelsescertifikaterne er ægte. I henhold til præferenceordningerne skal udførselslandene angive navn og adresse på de myndigheder, der udsteder certifikater, og fremsende kopi af de stempler, de anvender, således at indførselslandene kan kontrollere certifikaterne. |
| --- | --- |

3.24.

Den vigtigste kontrol ved indførslen er kontrollen af, at oprindelsescertifikaterne er ægte. I henhold til præferenceordningerne skal udførselslandene angive navn og adresse på de myndigheder, der udsteder certifikater, og fremsende kopi af de stempler, de anvender, således at indførselslandene kan kontrollere certifikaterne.

| 3.25. | I to medlemsstater (Tyskland og Spanien) konstaterede Retten et systematisk problem med kopierne af stemplerne og fremsendelsen af disse stempelprøver til de lokale toldkontorer. Stempelprøverne blev sendt med forsinkelse til de lokale toldkontorer eller var ulæselige, og det var derfor umuligt at kontrollere certifikaterne på en tilfredsstillende måde. Der er således en risiko for, at ikke-præferenceberettiget import accepteres til præferencebehandling. |
| --- | --- |

3.25.

I to medlemsstater (Tyskland og Spanien) konstaterede Retten et systematisk problem med kopierne af stemplerne og fremsendelsen af disse stempelprøver til de lokale toldkontorer. Stempelprøverne blev sendt med forsinkelse til de lokale toldkontorer eller var ulæselige, og det var derfor umuligt at kontrollere certifikaterne på en tilfredsstillende måde. Der er således en risiko for, at ikke-præferenceberettiget import accepteres til præferencebehandling.

| 3.25. | Kommissionen tilstiller medlemsstaterne komplette og hurtige oplysninger om udførselslandenes kompetente myndigheder og de stempler, de bruger, via et nyt elektronisk system, der hedder »SMS«. Kommissionen har endvidere nu fået garanti fra begge medlemsstater om, at problemet er identificeret og løst. Det kan eventuelt kontrolleres i fremtiden. |
| --- | --- |

3.25.

Kommissionen tilstiller medlemsstaterne komplette og hurtige oplysninger om udførselslandenes kompetente myndigheder og de stempler, de bruger, via et nyt elektronisk system, der hedder »SMS«. Kommissionen har endvidere nu fået garanti fra begge medlemsstater om, at problemet er identificeret og løst. Det kan eventuelt kontrolleres i fremtiden.

| 3.26. | Retten undersøgte en stikprøve af importangivelser af udvalgte produkter fra en række tredjelande og konstaterede, at alle oprindelsescertifikaterne fra bestemte lande i stikprøven var blevet udstedt efterfølgende, dvs. efter at varerne havde forladt udførselslandet. Det bør kun ske i undtagelsestilfælde (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), da det betyder, at de eksporterende landes myndigheder ikke har haft mulighed for at kontrollere varerne inden forsendelsen. Medlemsstaternes toldmyndigheder havde imidlertid ikke anmodet om efterfølgende kontrol i forbindelse med et eneste af disse certifikater. |
| --- | --- |

3.26.

Retten undersøgte en stikprøve af importangivelser af udvalgte produkter fra en række tredjelande og konstaterede, at alle oprindelsescertifikaterne fra bestemte lande i stikprøven var blevet udstedt efterfølgende, dvs. efter at varerne havde forladt udførselslandet. Det bør kun ske i undtagelsestilfælde (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), da det betyder, at de eksporterende landes myndigheder ikke har haft mulighed for at kontrollere varerne inden forsendelsen. Medlemsstaternes toldmyndigheder havde imidlertid ikke anmodet om efterfølgende kontrol i forbindelse med et eneste af disse certifikater.

| 3.26. | Kommissionen vil undersøge den situation, der omtales af Retten, og vil om nødvendigt træffe de fornødne foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.26.

Kommissionen vil undersøge den situation, der omtales af Retten, og vil om nødvendigt træffe de fornødne foranstaltninger.

Efterfølgende kontrol

| 3.27. | I henhold til ordningerne foretages der efterfølgende kontrol af oprindelsescertifikater og fakturaerklæringer »ved stikprøver«, eller når toldmyndighederne nærer »begrundet tvivl« om dokumenternes ægthed (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Ved undersøgelser af oprindelsescertifikaters ægthed er det vigtigt, at der er et effektivt samarbejde med de udstedende myndigheder. |
| --- | --- |

3.27.

I henhold til ordningerne foretages der efterfølgende kontrol af oprindelsescertifikater og fakturaerklæringer »ved stikprøver«, eller når toldmyndighederne nærer »begrundet tvivl« om dokumenternes ægthed (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Ved undersøgelser af oprindelsescertifikaters ægthed er det vigtigt, at der er et effektivt samarbejde med de udstedende myndigheder.

| 3.28. | For de sager, toldmyndighederne havde udvalgt til stikprøvekontrol, var antallet af anmodninger om efterfølgende kontrol, som præferenceberettigede tredjelande ikke havde reageret på, meget højt i forhold til antallet for de sager, de havde udvalgt på grundlag af begrundet tvivl. For en medlemsstats vedkommende (Belgien) var der f.eks. kun blevet reageret på 40 % af dens anmodninger om stikprøvekontrol inden for den fastsatte tidsfrist på seks måneder. Ifølge de nuværende bestemmelser betyder »intet svar« på en stikprøvekontrol, at varerne beholder deres præferencestatus, og det medfører risiko for uberettiget præferencebehandling. Til gengæld bemærkede Retten, at to medlemsstater (Spanien og Det Forenede Kongerige) anså alle efterfølgende kontroller for at være tilfælde, hvor der var »begrundet tvivl«. De tilbagekaldte derfor tilladelsen til præferencebehandling, hvis der ikke kom noget svar. |
| --- | --- |

3.28.

For de sager, toldmyndighederne havde udvalgt til stikprøvekontrol, var antallet af anmodninger om efterfølgende kontrol, som præferenceberettigede tredjelande ikke havde reageret på, meget højt i forhold til antallet for de sager, de havde udvalgt på grundlag af begrundet tvivl. For en medlemsstats vedkommende (Belgien) var der f.eks. kun blevet reageret på 40 % af dens anmodninger om stikprøvekontrol inden for den fastsatte tidsfrist på seks måneder. Ifølge de nuværende bestemmelser betyder »intet svar« på en stikprøvekontrol, at varerne beholder deres præferencestatus, og det medfører risiko for uberettiget præferencebehandling. Til gengæld bemærkede Retten, at to medlemsstater (Spanien og Det Forenede Kongerige) anså alle efterfølgende kontroller for at være tilfælde, hvor der var »begrundet tvivl«. De tilbagekaldte derfor tilladelsen til præferencebehandling, hvis der ikke kom noget svar.

| 3.28. | Det er vigtigt at sondre mellem de forskellige formål, der ligger til grund for de to metoder for udvælgelse af certifikater til udstedelseslandets efterfølgende kontrol. Begrundet tvivl anvendes, hvor toldmyndighederne nærer tvivl om et certifikats ægthed, men hvor der ikke er tilstrækkelig begrundelse for umiddelbart at afvise præferencebehandling. Under disse omstændigheder er det, hvis der ikke foreligger noget svar eller ikke foreligger et tilfredsstillende svar inden for en nærmere angivet tidsfrist, hensigtsmæssigt at kræve betaling af den fulde toldsats. Kontrol af tilfældigt udvalgte certifikater giver blot et indtryk af systemets samlede pålidelighed. Under disse omstændigheder er mangelen på et hurtigt svar fra udstedelseslandet ikke tilstrækkelig begrundelse til at opkræve højere toldsats fra importøren. Kommissionen er imidlertid klar over, at den hyppige anvendelse af anmodninger om stikprøvekontrol kan vise sig at have modsat virkning. Behovet for sådanne kontroller vil blive undersøgt, når Kommissionens tjenestegrene overvejer, hvilke forholdsregler der skal tages i forbindelse med grønbogen. |
| --- | --- |

3.28.

Det er vigtigt at sondre mellem de forskellige formål, der ligger til grund for de to metoder for udvælgelse af certifikater til udstedelseslandets efterfølgende kontrol. Begrundet tvivl anvendes, hvor toldmyndighederne nærer tvivl om et certifikats ægthed, men hvor der ikke er tilstrækkelig begrundelse for umiddelbart at afvise præferencebehandling. Under disse omstændigheder er det, hvis der ikke foreligger noget svar eller ikke foreligger et tilfredsstillende svar inden for en nærmere angivet tidsfrist, hensigtsmæssigt at kræve betaling af den fulde toldsats. Kontrol af tilfældigt udvalgte certifikater giver blot et indtryk af systemets samlede pålidelighed. Under disse omstændigheder er mangelen på et hurtigt svar fra udstedelseslandet ikke tilstrækkelig begrundelse til at opkræve højere toldsats fra importøren. Kommissionen er imidlertid klar over, at den hyppige anvendelse af anmodninger om stikprøvekontrol kan vise sig at have modsat virkning. Behovet for sådanne kontroller vil blive undersøgt, når Kommissionens tjenestegrene overvejer, hvilke forholdsregler der skal tages i forbindelse med grønbogen.

Inden for de sidste år har Kommissionen i forbindelse med sin kontrol af de traditionelle egne indtægter været opmærksom på en korrekt udvælgelse og hurtig opfølgning af kontroller på basis af begrundet tvivl. Kommissionen bemærker, at disse bestræbelser ifølge Rettens undersøgelser på dette område i høj grad har været vellykkede. Kommissionen har fået garantier fra Spanien og Det Forenede Kongerige for, at der nu er indført procedurer, således at der kan anmodes om stikprøvekontroller, og den vil anmode Belgien om at løse problemet med de manglende svar, der bliver fremhævet af Retten.

Toldkontrolstrategi

| 3.29. | Efterhånden som medlemsstaterne får indført papirløse elektroniske toldklareringssystemer (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), vil oprindelsescertifikaterne ikke længere blive kontrolleret ved indførslen, men ved efterfølgende kontrol. Der kompenseres navnlig for denne reduktion af antallet af kontroller ved indførslen til medlemsstaterne, ved at der foretages kontrol efter toldklareringen. Man kunne imidlertid kompensere yderligere for reduktionen af kontrollen ved at foretage flere efterfølgende kontroller af oprindelsescertifikater. Der blev ikke fundet bevis for, at der var foretaget flere kontroller. I to medlemsstater (Belgien og Spanien), som Retten aflagde revisionsbesøg i, blev der f.eks. foretaget efterfølgende kontrol af under 1 % af den import, der var omfattet af præferenceordninger. |
| --- | --- |

3.29.

Efterhånden som medlemsstaterne får indført papirløse elektroniske toldklareringssystemer (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), vil oprindelsescertifikaterne ikke længere blive kontrolleret ved indførslen, men ved efterfølgende kontrol. Der kompenseres navnlig for denne reduktion af antallet af kontroller ved indførslen til medlemsstaterne, ved at der foretages kontrol efter toldklareringen. Man kunne imidlertid kompensere yderligere for reduktionen af kontrollen ved at foretage flere efterfølgende kontroller af oprindelsescertifikater. Der blev ikke fundet bevis for, at der var foretaget flere kontroller. I to medlemsstater (Belgien og Spanien), som Retten aflagde revisionsbesøg i, blev der f.eks. foretaget efterfølgende kontrol af under 1 % af den import, der var omfattet af præferenceordninger.

| 3.29. | Som Retten selv bemærker i punkt 3.10, foreskriver fællesskabsbestemmelserne normalt ikke noget specifikt omfang af toldkontrollen. Der er derfor ikke fastsat nogen procentsatser for sådanne kontroller. Ordningerne om tredjelandes kontrol er blot et af de redskaber, som medlemsstaterne har til rådighed for at opfylde sine forpligtelser for at sikre en korrekt anvendelse af denne lovgivning. |
| --- | --- |

3.29.

Som Retten selv bemærker i punkt 3.10, foreskriver fællesskabsbestemmelserne normalt ikke noget specifikt omfang af toldkontrollen. Der er derfor ikke fastsat nogen procentsatser for sådanne kontroller. Ordningerne om tredjelandes kontrol er blot et af de redskaber, som medlemsstaterne har til rådighed for at opfylde sine forpligtelser for at sikre en korrekt anvendelse af denne lovgivning.

| 3.30. | Når den efterfølgende kontrol viser, at importen ikke var berettiget til præferencebehandling, kan en importør, der er i besiddelse af oprindelsescertifikater, og som kan bevise, at han handlede i god tro, eventuelt alligevel blive fritaget for at betale den told, som han ellers skulle have betalt. Denne mulighed findes ikke, når der anvendes fakturaerklæringer (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) som oprindelsesbevis, eftersom fakturaerklæringer forpligter eksportøren og ikke de nationale myndigheder. Hvis der oftere bruges fakturaerklæringer til at attestere oprindelse, vil det således indebære visse fordele, for så vidt angår egne indtægter, og Retten bemærker, at det er en af de muligheder, Kommissionen foreslog i grønbogen. |
| --- | --- |

3.30.

Når den efterfølgende kontrol viser, at importen ikke var berettiget til præferencebehandling, kan en importør, der er i besiddelse af oprindelsescertifikater, og som kan bevise, at han handlede i god tro, eventuelt alligevel blive fritaget for at betale den told, som han ellers skulle have betalt. Denne mulighed findes ikke, når der anvendes fakturaerklæringer (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) som oprindelsesbevis, eftersom fakturaerklæringer forpligter eksportøren og ikke de nationale myndigheder. Hvis der oftere bruges fakturaerklæringer til at attestere oprindelse, vil det således indebære visse fordele, for så vidt angår egne indtægter, og Retten bemærker, at det er en af de muligheder, Kommissionen foreslog i grønbogen.

| 3.30. | Som allerede nævnt i svaret under punkt 3.20 overvejer Kommissionen, hvorledes man skal følge op på grønbogen. |
| --- | --- |

3.30.

Som allerede nævnt i svaret under punkt 3.20 overvejer Kommissionen, hvorledes man skal følge op på grønbogen.

Toldtilsynet ved varers ankomst til havne

| 3.31. | Retten undersøgte fortoldningen i udvalgte havne i ti medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), hvor den inkasserede importtold udgør en væsentlig indtægt, nemlig mellem 10 % og 50 % af den samlede inkasserede told på nationalt plan. Revisionen gik navnlig ud på at evaluere toldmyndighedernes tilsyn og kontrolprocedurer, der har til formål at sikre, at alle varer angives korrekt og rettidigt, og at importtolden fastlægges korrekt. |
| --- | --- |

3.31.

Retten undersøgte fortoldningen i udvalgte havne i ti medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), hvor den inkasserede importtold udgør en væsentlig indtægt, nemlig mellem 10 % og 50 % af den samlede inkasserede told på nationalt plan. Revisionen gik navnlig ud på at evaluere toldmyndighedernes tilsyn og kontrolprocedurer, der har til formål at sikre, at alle varer angives korrekt og rettidigt, og at importtolden fastlægges korrekt.

| 3.32. | Når man ser bort fra de svagheder i Antwerpen (Belgien), som beskrives i næste punkt, var procedurerne til sikring af, at de ankomne varer blev angivet rigtigt, og at den skyldige importtold blev korrekt fastlagt, generelt tilfredsstillende. |
| --- | --- |

3.32.

Når man ser bort fra de svagheder i Antwerpen (Belgien), som beskrives i næste punkt, var procedurerne til sikring af, at de ankomne varer blev angivet rigtigt, og at den skyldige importtold blev korrekt fastlagt, generelt tilfredsstillende.

| 3.33. | I Antwerpen blev et stort antal containere, som toldmyndighederne havde udvalgt til røntgenskanning, ikke frembudt. Antallet af containere, der ikke var frembudt, var steget over nogle måneder og var i august 2003 nået op på 16 % (197 af i alt 1 251 udvalgte containere). Unddragelse af toldkontrol i et sådant omfang er en alvorlig svækkelse af toldtilsynet. Generelt medfører unddragelse kun en bøde på 125 eller 250 euro. I Antwerpen bemærkede Retten også, at gennemførelsesgraden for 16 af de 36 mål i kontrolplanen var under 50 %. |
| --- | --- |

3.33.

I Antwerpen blev et stort antal containere, som toldmyndighederne havde udvalgt til røntgenskanning, ikke frembudt. Antallet af containere, der ikke var frembudt, var steget over nogle måneder og var i august 2003 nået op på 16 % (197 af i alt 1 251 udvalgte containere). Unddragelse af toldkontrol i et sådant omfang er en alvorlig svækkelse af toldtilsynet. Generelt medfører unddragelse kun en bøde på 125 eller 250 euro. I Antwerpen bemærkede Retten også, at gennemførelsesgraden for 16 af de 36 mål i kontrolplanen var under 50 %.

| 3.33. | Så snart Kommissionen har haft lejlighed til at undersøge de belgiske myndigheders bemærkninger, vil den træffe de fornødne foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.33.

Så snart Kommissionen har haft lejlighed til at undersøge de belgiske myndigheders bemærkninger, vil den træffe de fornødne foranstaltninger.

Tidsfrister for midlertidig oplagring

| 3.34. | Varer, der ankommer med skib, kan opbevares separat på midlertidigt oplag i højst 45 dage, inden de angives til en toldmæssig bestemmelse eller brug. Retten bemærkede, at medlemsstaterne så meget forskelligt på denne tidsfrist. I Portugal overholdes tidsfristen omhyggeligt, og overskridelser straffes med bøde på 5 % af toldværdien. I flere andre medlemsstater tager toldmyndighederne til gengæld let på kontrollen af, om denne frist overholdes. F.eks. fandtes der i Hamborg (Tyskland) ingen liste over de tilfælde, hvor tidsfristen på 45 dage var overskredet. I Helsinki (Finland) opbevaredes varepartier, der var over et år gamle, stadig på midlertidigt oplag, og de lokale instrukser vedrørende denne regel trængte til at blive opdateret. |
| --- | --- |

3.34.

Varer, der ankommer med skib, kan opbevares separat på midlertidigt oplag i højst 45 dage, inden de angives til en toldmæssig bestemmelse eller brug. Retten bemærkede, at medlemsstaterne så meget forskelligt på denne tidsfrist. I Portugal overholdes tidsfristen omhyggeligt, og overskridelser straffes med bøde på 5 % af toldværdien. I flere andre medlemsstater tager toldmyndighederne til gengæld let på kontrollen af, om denne frist overholdes. F.eks. fandtes der i Hamborg (Tyskland) ingen liste over de tilfælde, hvor tidsfristen på 45 dage var overskredet. I Helsinki (Finland) opbevaredes varepartier, der var over et år gamle, stadig på midlertidigt oplag, og de lokale instrukser vedrørende denne regel trængte til at blive opdateret.

| 3.34. | Kommissionen vil følge op på de forhold, Retten har konstateret i Tyskland og Finland, og vil benytte oplysningerne om de to lokaliteter i Portugal i sin korrespondance med de portugisiske myndigheder om unormaliteter i forbindelse med kontrol af midlertidigt oplag i andre havne, der er fundet under Kommissionens kontrolbesøg. |
| --- | --- |

3.34.

Kommissionen vil følge op på de forhold, Retten har konstateret i Tyskland og Finland, og vil benytte oplysningerne om de to lokaliteter i Portugal i sin korrespondance med de portugisiske myndigheder om unormaliteter i forbindelse med kontrol af midlertidigt oplag i andre havne, der er fundet under Kommissionens kontrolbesøg.

Resultaterne af kontrollen af toldangivelser og de nationale regnskabssystemer

| 3.35. | Som anført ovenfor (jf. punkt 3.5.b)) gennemgik Retten regnskaberne over Fællesskabernes traditionelle egne indtægter i Kommissionen og i forskellige medlemsstater og analyserede strømmen af toldindtægter. Den konstaterede ingen væsentlige problemer med regnskabsføringen eller med overdragelsen til Kommissionen af hovedstrømmen af importafgifter gennem A-regnskabet. Retten skal imidlertid fremsætte følgende bemærkninger til B-regnskabet: |
| --- | --- |

3.35.

Som anført ovenfor (jf. punkt 3.5.b)) gennemgik Retten regnskaberne over Fællesskabernes traditionelle egne indtægter i Kommissionen og i forskellige medlemsstater og analyserede strømmen af toldindtægter. Den konstaterede ingen væsentlige problemer med regnskabsføringen eller med overdragelsen til Kommissionen af hovedstrømmen af importafgifter gennem A-regnskabet. Retten skal imidlertid fremsætte følgende bemærkninger til B-regnskabet:

Beløb, som er fastlagt, men endnu ikke overdraget til Kommissionen (B-regnskabet)

| 3.36. | Medlemsstaterne behøver ikke at overdrage Kommissionen konstaterede fordringer, som der ikke har skullet stilles sikkerhed for, og heller ikke fordringer, som er blevet anfægtet, og som eventuelt senere vil blive ændret. I stedet skal de opføre disse fordringer i et særskilt regnskab (B-regnskabet). Hver medlemsstat sender en kvartalsopgørelse over B-regnskabet til Kommissionen. Saldiene opføres på Fællesskabernes balance under »Fordringer på medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

3.36.

Medlemsstaterne behøver ikke at overdrage Kommissionen konstaterede fordringer, som der ikke har skullet stilles sikkerhed for, og heller ikke fordringer, som er blevet anfægtet, og som eventuelt senere vil blive ændret. I stedet skal de opføre disse fordringer i et særskilt regnskab (B-regnskabet). Hver medlemsstat sender en kvartalsopgørelse over B-regnskabet til Kommissionen. Saldiene opføres på Fællesskabernes balance under »Fordringer på medlemsstaterne«.

| 3.37. | Pr. 31. december 2003 var den samlede bruttosaldo for B-regnskabet i Kommissionens regnskab 2 364,3 millioner euro, hvilket var 1,9 % mere end den tilsvarende saldo pr. 31. december 2002 (2 321,2 millioner euro) (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). |
| --- | --- |

3.37.

Pr. 31. december 2003 var den samlede bruttosaldo for B-regnskabet i Kommissionens regnskab 2 364,3 millioner euro, hvilket var 1,9 % mere end den tilsvarende saldo pr. 31. december 2002 (2 321,2 millioner euro) (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35).

| 3.38. | B-regnskabssaldoen omfatter nogle meget gamle fordringer, hvor det nu må betragtes som meget tvivlsomt, om det fulde beløb kan inkasseres. Retten bemærkede i punkt 1.19 i årsberetningen for regnskabsåret 2000, at det intet formål tjente at lade fordringer blive stående i det uendelige i B-regnskabet, hvis det var usandsynligt, at de ville blive inddrevet. I overensstemmelse hermed hilste Retten i sin udtalelse nr. 7/2003 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) de ændringer, Kommissionen havde foreslået til forordningen (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), velkommen, herunder kravet om, at medlemsstaterne skal slette beløb vedrørende Fællesskabernes traditionelle egne indtægter, der ikke er inddrevet ved udløbet af en bestemt frist (fem år) at regne fra den dato, hvor betalingspåkravet blev definitivt retskraftigt. Indtil denne ændring vedtages, vil B-regnskabet indeholde stadigt større beløb, der måske aldrig kan inddrives. |
| --- | --- |

3.38.

B-regnskabssaldoen omfatter nogle meget gamle fordringer, hvor det nu må betragtes som meget tvivlsomt, om det fulde beløb kan inkasseres. Retten bemærkede i punkt 1.19 i årsberetningen for regnskabsåret 2000, at det intet formål tjente at lade fordringer blive stående i det uendelige i B-regnskabet, hvis det var usandsynligt, at de ville blive inddrevet. I overensstemmelse hermed hilste Retten i sin udtalelse nr. 7/2003 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) de ændringer, Kommissionen havde foreslået til forordningen (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), velkommen, herunder kravet om, at medlemsstaterne skal slette beløb vedrørende Fællesskabernes traditionelle egne indtægter, der ikke er inddrevet ved udløbet af en bestemt frist (fem år) at regne fra den dato, hvor betalingspåkravet blev definitivt retskraftigt. Indtil denne ændring vedtages, vil B-regnskabet indeholde stadigt større beløb, der måske aldrig kan inddrives.

| 3.38. | Kommissionen forventer, at ændringen om indførelse af specifikke tidsfrister bliver vedtaget af Rådet i sidste halvdel af 2004. |
| --- | --- |

3.38.

Kommissionen forventer, at ændringen om indførelse af specifikke tidsfrister bliver vedtaget af Rådet i sidste halvdel af 2004.

| 3.39. | Af hensyn til dette problem har Kommissionen opført en afskrivning på 1 043,9 millioner euro på balancen, hvilket nedsætter B-regnskabets nettosaldo med 58,9 % til 729,3 millioner euro. Retten har undersøgt den metode, der blev anvendt til beregning af korrektionen, og finder den rimelig omstændighederne taget i betragtning. |
| --- | --- |

3.39.

Af hensyn til dette problem har Kommissionen opført en afskrivning på 1 043,9 millioner euro på balancen, hvilket nedsætter B-regnskabets nettosaldo med 58,9 % til 729,3 millioner euro. Retten har undersøgt den metode, der blev anvendt til beregning af korrektionen, og finder den rimelig omstændighederne taget i betragtning.

| 3.40. | Som i tidligere år (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) konstaterede både Retten og Kommissionen under kontrolbesøgene i medlemsstaterne (jf. punkt 3.9), at der var systematiske problemer med B-regnskabet i flere medlemsstater (Belgien, Tyskland, Grækenland, Portugal, Finland og Det Forenede Kongerige), bl.a. forsinkede eller forkerte registreringer, udeladelser og forkerte annulleringer. Tyskland har slettet posteringer på i alt 40,1 million euro i B-regnskabet, men Retten har endnu ikke modtaget en fuldstændig forklaring på denne nedsættelse. Endvidere blev der konstateret anomalier i indberetningerne af B-regnskabets saldi til Kommissionen (Belgien, Italien og Sverige). |
| --- | --- |

3.40.

Som i tidligere år (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) konstaterede både Retten og Kommissionen under kontrolbesøgene i medlemsstaterne (jf. punkt 3.9), at der var systematiske problemer med B-regnskabet i flere medlemsstater (Belgien, Tyskland, Grækenland, Portugal, Finland og Det Forenede Kongerige), bl.a. forsinkede eller forkerte registreringer, udeladelser og forkerte annulleringer. Tyskland har slettet posteringer på i alt 40,1 million euro i B-regnskabet, men Retten har endnu ikke modtaget en fuldstændig forklaring på denne nedsættelse. Endvidere blev der konstateret anomalier i indberetningerne af B-regnskabets saldi til Kommissionen (Belgien, Italien og Sverige).

| 3.40. | Som konstateret af Retten fortsætter Kommissionen med at undersøge medlemsstaternes forvaltning af B-regnskabet og kræve, at der gribes ind, hvor det er nødvendigt. Som det allerede antydes i Kommissionens svar på punkt 3.38, overvejer den også at gennemføre ændringer i bestemmelserne om føring af B-regnskabet med henblik på at forbedre nøjagtigheden og pålideligheden af dette regnskab. |
| --- | --- |

3.40.

Som konstateret af Retten fortsætter Kommissionen med at undersøge medlemsstaternes forvaltning af B-regnskabet og kræve, at der gribes ind, hvor det er nødvendigt. Som det allerede antydes i Kommissionens svar på punkt 3.38, overvejer den også at gennemføre ændringer i bestemmelserne om føring af B-regnskabet med henblik på at forbedre nøjagtigheden og pålideligheden af dette regnskab.

Andre revisorers arbejde

| 3.41. | Når andre revisorers arbejde er disponibelt, bruger Retten det til underbygning af sit revisionsarbejde og sin konklusion, og det er en værdifuld hjælp i forbindelse med den specifikke vurdering, Retten skal foretage som et led i DAS-revisionen. Ved revisionen af toldtilsynet i havne (jf. punkt 3.31-3.34) arbejdede Retten sammen med det tyske overordnede revisionsorgan (Bundesrechnungshof). De to revisionsorganer vedtog en fælles revisionsmetode og anvendte de samme spørgeskemaer. Resultaterne af dette arbejde, som er underbygget af den fremsendte dokumentation, er taget i betragtning i Rettens vurdering. I flere medlemsstater (Danmark, Grækenland, Spanien, Italien, Nederlandene og Finland) fik Retten overdraget revisionsbilag, der vedrørte emner, der var af relevans for revisionserklæringen, og Retten har anvendt dem til det formål. Det er imidlertid en række medlemsstaters politik, at de ikke stiller resultaterne af revisions- og kontrolorganers kontrol af toldanliggender til disposition for Retten. |
| --- | --- |

3.41.

Når andre revisorers arbejde er disponibelt, bruger Retten det til underbygning af sit revisionsarbejde og sin konklusion, og det er en værdifuld hjælp i forbindelse med den specifikke vurdering, Retten skal foretage som et led i DAS-revisionen. Ved revisionen af toldtilsynet i havne (jf. punkt 3.31-3.34) arbejdede Retten sammen med det tyske overordnede revisionsorgan (Bundesrechnungshof). De to revisionsorganer vedtog en fælles revisionsmetode og anvendte de samme spørgeskemaer. Resultaterne af dette arbejde, som er underbygget af den fremsendte dokumentation, er taget i betragtning i Rettens vurdering. I flere medlemsstater (Danmark, Grækenland, Spanien, Italien, Nederlandene og Finland) fik Retten overdraget revisionsbilag, der vedrørte emner, der var af relevans for revisionserklæringen, og Retten har anvendt dem til det formål. Det er imidlertid en række medlemsstaters politik, at de ikke stiller resultaterne af revisions- og kontrolorganers kontrol af toldanliggender til disposition for Retten.

Moms- og BNI-indtægter

Indledning

| 3.42. | I modsætning til EU's traditionelle egne indtægter er moms- og BNI-indtægterne baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan testes direkte. Revisionen af moms og BNI dækker derfor processen fra det tidspunkt, hvor Kommissionen modtager de makroøkonomiske aggregater fra medlemsstaterne (enten som overslag eller som faktiske tal), og sigtet med revisionen er at vurdere det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de til sidst opføres i det endelige regnskab. Retten kan imidlertid foretage særskilt revision af specifikke aspekter ved de underliggende statistiske data vedrørende moms-/BNI-indtægterne. I år reviderede den »korrektioner« og »kompensationer« i medlemsstaternes momsoversigter. |
| --- | --- |

3.42.

I modsætning til EU's traditionelle egne indtægter er moms- og BNI-indtægterne baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan testes direkte. Revisionen af moms og BNI dækker derfor processen fra det tidspunkt, hvor Kommissionen modtager de makroøkonomiske aggregater fra medlemsstaterne (enten som overslag eller som faktiske tal), og sigtet med revisionen er at vurdere det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de til sidst opføres i det endelige regnskab. Retten kan imidlertid foretage særskilt revision af specifikke aspekter ved de underliggende statistiske data vedrørende moms-/BNI-indtægterne. I år reviderede den »korrektioner« og »kompensationer« i medlemsstaternes momsoversigter.

| 3.43. | Rettens revision af moms- og BNI-indtægterne omfattede således overvågnings- og kontrolsystemer, korrektioner og kompensationer i medlemsstaternes momsoversigter samt opstillingen af budgettet og gennemførelsen af det på følgende områder: |
| --- | --- |

3.43.

Rettens revision af moms- og BNI-indtægterne omfattede således overvågnings- og kontrolsystemer, korrektioner og kompensationer i medlemsstaternes momsoversigter samt opstillingen af budgettet og gennemførelsen af det på følgende områder:

— medlemsstaternes månedlige betalinger

— saldi og justeringer af saldi vedrørende tidligere år

— beregningen af UK-korrektionen og finansieringen af den i 2003 samt den endelige beregning og finansieringen af den i 1999

— refusioner til medlemsstaterne.

Evaluering af overvågnings- og kontrolsystemerne

Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer

| 3.44. | Kommissionens kontrolaktiviteter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), som den gennemfører i samarbejde med medlemsstaterne, er et meget vigtigt element i kontrolsystemet for moms- og BNI-indtægter. Retten har undersøgt det arbejde, der er udført af de kontorer, der gennemfører denne kontrol. |
| --- | --- |

3.44.

Kommissionens kontrolaktiviteter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), som den gennemfører i samarbejde med medlemsstaterne, er et meget vigtigt element i kontrolsystemet for moms- og BNI-indtægter. Retten har undersøgt det arbejde, der er udført af de kontorer, der gennemfører denne kontrol.

| 3.45. | For så vidt angår momsindtægten, har Kommissionens kontrol på stedet i regnskabsåret 2003 givet anledning til ni nye forbehold (jf. punkt 3.56) vedrørende specifikke elementer i medlemsstaternes momsoversigter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Antallet af forbehold blev nedbragt i løbet af året (20 blev trukket tilbage i løbet af året), men 74 forbehold var stadig gældende ved udgangen af 2003 (jf. punkt 3.57) (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). |
| --- | --- |

3.45.

For så vidt angår momsindtægten, har Kommissionens kontrol på stedet i regnskabsåret 2003 givet anledning til ni nye forbehold (jf. punkt 3.56) vedrørende specifikke elementer i medlemsstaternes momsoversigter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Antallet af forbehold blev nedbragt i løbet af året (20 blev trukket tilbage i løbet af året), men 74 forbehold var stadig gældende ved udgangen af 2003 (jf. punkt 3.57) (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35).

| 3.45. | Kommissionen besluttede for nylig at inddele nogle forbehold i undergrupper i tilfælde, hvor der ser ud til at være mulighed for at udskille elementer af komplicerede problemer og løse dem enkeltvis. Hvor det er sket, kan det se ud til, at det absolutte antal af forbehold er faldet langsommere, selv om der er færre reelle problemer tilbage. |
| --- | --- |

3.45.

Kommissionen besluttede for nylig at inddele nogle forbehold i undergrupper i tilfælde, hvor der ser ud til at være mulighed for at udskille elementer af komplicerede problemer og løse dem enkeltvis. Hvor det er sket, kan det se ud til, at det absolutte antal af forbehold er faldet langsommere, selv om der er færre reelle problemer tilbage.

| 3.46. | Forberedelsen og rapporteringen af disse kontrolbesøg, der specielt vedrørte medlemsstaternes momsoversigter, og opfølgningen af revisionsbemærkningerne foregår på en tilfredsstillende måde. Retten bemærker imidlertid, at kontrolbesøgene kunne blive endnu mere effektive, hvis momsoversigterne blev udformet på grundlag af klare regler og procedurer, og hvis Kommissionen havde en klar politik for forvaltningen af forbehold (jf. punkt 3.57). |
| --- | --- |

3.46.

Forberedelsen og rapporteringen af disse kontrolbesøg, der specielt vedrørte medlemsstaternes momsoversigter, og opfølgningen af revisionsbemærkningerne foregår på en tilfredsstillende måde. Retten bemærker imidlertid, at kontrolbesøgene kunne blive endnu mere effektive, hvis momsoversigterne blev udformet på grundlag af klare regler og procedurer, og hvis Kommissionen havde en klar politik for forvaltningen af forbehold (jf. punkt 3.57).

| 3.46. | De nuværende lovbestemmelser tillader variationer mellem medlemsstaterne, og Kommissionen skal i sin kontrol tage hensyn til disse nationale forskelle. Den vil dog fortsat tilskynde de nationale myndigheder til at fremlægge oplysninger på en klar, let forståelig, eksakt og mere ensartet måde. Hvad angår politikken med hensyn til forbehold henvises til svar på punkt 3.57. |
| --- | --- |

3.46.

De nuværende lovbestemmelser tillader variationer mellem medlemsstaterne, og Kommissionen skal i sin kontrol tage hensyn til disse nationale forskelle. Den vil dog fortsat tilskynde de nationale myndigheder til at fremlægge oplysninger på en klar, let forståelig, eksakt og mere ensartet måde. Hvad angår politikken med hensyn til forbehold henvises til svar på punkt 3.57.

| 3.47. | Med hensyn til BNI-indtægten, anførte Retten i årsberetningen for regnskabsåret 2002 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), at det ikke var klart, hvilken form for kontrol (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) Kommissionen foretog af dataene i de årlige BNI-spørgeskemaer, ud over kontrollen af sammentællingerne. Der var nemlig ingen specifikke retningslinjer for arten og omfanget af disse kontroller. Som reaktion på Rettens anbefaling har Kommissionen indført specifikke checklister til brug ved kontrollen af datene i BNI-spørgeskemaerne. |
| --- | --- |

3.47.

Med hensyn til BNI-indtægten, anførte Retten i årsberetningen for regnskabsåret 2002 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), at det ikke var klart, hvilken form for kontrol (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) Kommissionen foretog af dataene i de årlige BNI-spørgeskemaer, ud over kontrollen af sammentællingerne. Der var nemlig ingen specifikke retningslinjer for arten og omfanget af disse kontroller. Som reaktion på Rettens anbefaling har Kommissionen indført specifikke checklister til brug ved kontrollen af datene i BNI-spørgeskemaerne.

| 3.48. | Kommissionen foretager imidlertid stadig kun i begrænset omfang direkte kontrol af de underliggende nationale regnskaber, som tallene i BNI-spørgeskemaerne stammer fra. |
| --- | --- |

3.48.

Kommissionen foretager imidlertid stadig kun i begrænset omfang direkte kontrol af de underliggende nationale regnskaber, som tallene i BNI-spørgeskemaerne stammer fra.

| 3.48. | Kontrollen af de nationale regnskaber foretages ved hjælp af en analyse af de kilder og metoder, landene har anvendt ved opstilling af BNI. Kommissionen udfører sjældent direkte kontrol af oplysninger på den måde, der er anført af Retten, men undersøger muligheden for at gennemføre mere direkte kontroller i fremtiden. |
| --- | --- |

3.48.

Kontrollen af de nationale regnskaber foretages ved hjælp af en analyse af de kilder og metoder, landene har anvendt ved opstilling af BNI. Kommissionen udfører sjældent direkte kontrol af oplysninger på den måde, der er anført af Retten, men undersøger muligheden for at gennemføre mere direkte kontroller i fremtiden.

Moms- og BNI-bidrag er betalt for sent, og data om dem er fremsendt for sent

| 3.49. | Portugal og Sverige betalte deres bidrag til moms- og BNI-indtægterne, der skulle betales den første arbejdsdag i december 2003, for sent. Portugal betalte sit skyldige bidrag på 113 millioner euro den 2. januar 2004. Sverige betalte sit skyldige bidrag i to omgange: 715,2 millioner svenske kroner (79,1 million euro) den 19. december 2003 og 2 546,2 millioner svenske kroner (280,5 millioner euro) den 2. januar 2004. I begge tilfælde krævede Kommissionen renter for forsinket betaling, og både Portugal og Sverige betalte inden for den fastlagte frist. |
| --- | --- |

3.49.

Portugal og Sverige betalte deres bidrag til moms- og BNI-indtægterne, der skulle betales den første arbejdsdag i december 2003, for sent. Portugal betalte sit skyldige bidrag på 113 millioner euro den 2. januar 2004. Sverige betalte sit skyldige bidrag i to omgange: 715,2 millioner svenske kroner (79,1 million euro) den 19. december 2003 og 2 546,2 millioner svenske kroner (280,5 millioner euro) den 2. januar 2004. I begge tilfælde krævede Kommissionen renter for forsinket betaling, og både Portugal og Sverige betalte inden for den fastlagte frist.

| 3.49. | Kommissionen deler Rettens bekymring med hensyn til disse tilfælde med forsinkelse i betalingerne. |
| --- | --- |

3.49.

Kommissionen deler Rettens bekymring med hensyn til disse tilfælde med forsinkelse i betalingerne.

Ved hjælp af systematisk overvågning og streng opfølgning forsøger Kommissionen at sikre, at medlemsstaterne overholder fællesskabsreglerne for betaling af egne indtægter.

| 3.50. | Et stort antal medlemsstater indsendte deres momsoversigter til Kommissionen for sent. Ni medlemsstater overholdt ikke fristen den 31. juli 2003 for indsendelse af momsoversigten vedrørende 2002. Endvidere overholdt tre medlemsstater ikke fristen den 22. september 2003 for BNI-spørgeskemaerne. Retten skal påpege, at det kan være en alvorlig hindring for Kommissionens arbejde med at beregne medlemsstaternes bidrag til Fællesskabernes egne indtægter og for dens egne kontrolbesøg vedrørende moms og BNI, at Fællesskabernes tidsfrister ikke overholdes. |
| --- | --- |

3.50.

Et stort antal medlemsstater indsendte deres momsoversigter til Kommissionen for sent. Ni medlemsstater overholdt ikke fristen den 31. juli 2003 for indsendelse af momsoversigten vedrørende 2002. Endvidere overholdt tre medlemsstater ikke fristen den 22. september 2003 for BNI-spørgeskemaerne. Retten skal påpege, at det kan være en alvorlig hindring for Kommissionens arbejde med at beregne medlemsstaternes bidrag til Fællesskabernes egne indtægter og for dens egne kontrolbesøg vedrørende moms og BNI, at Fællesskabernes tidsfrister ikke overholdes.

| 3.50. | Det fremgår af Kommissionens opgørelse, at seks momsopgørelser blev indgivet inden fristen den 31. juli. To opgørelser indgik 1. august, og den 31. august manglede der kun to opgørelser, selv om en medlemsstat blot havde indsendt et resumé. Den næstsidste opgørelse indgik 12. september og den portugisiske opgørelse 1. april 2004, efter at der var indledt overtrædelsesprocedurer. |
| --- | --- |

3.50.

Det fremgår af Kommissionens opgørelse, at seks momsopgørelser blev indgivet inden fristen den 31. juli. To opgørelser indgik 1. august, og den 31. august manglede der kun to opgørelser, selv om en medlemsstat blot havde indsendt et resumé. Den næstsidste opgørelse indgik 12. september og den portugisiske opgørelse 1. april 2004, efter at der var indledt overtrædelsesprocedurer.

Kommissionen har for nylig øget presset på medlemsstaterne for at overholde tidsfristerne, selv om kontrolarbejdet i praksis ikke i væsentlig grad er blevet hindret af disse forholdsvis mindre forsinkelser.

Resultaterne af kontrollerne af korrektionerne og kompensationerne i medlemsstaternes momsoversigter

| 3.51. | Retten har undersøgt beregningen og opstillingen af korrektionerne og kompensationerne i medlemsstaternes momsoversigter, som — i lighed med medlemsstaternes momsopkrævning, som Retten undersøgte sidste år — udgør et vigtigt element i beregningen af momsindtægten. Retten undersøgte også Kommissionens forvaltningsprocedurer til sikring af, at bestemmelserne om Fællesskabernes momsindtægt blev anvendt korrekt. |
| --- | --- |

3.51.

Retten har undersøgt beregningen og opstillingen af korrektionerne og kompensationerne i medlemsstaternes momsoversigter, som — i lighed med medlemsstaternes momsopkrævning, som Retten undersøgte sidste år — udgør et vigtigt element i beregningen af momsindtægten. Retten undersøgte også Kommissionens forvaltningsprocedurer til sikring af, at bestemmelserne om Fællesskabernes momsindtægt blev anvendt korrekt.

| 3.52. | I henhold til fællesskabsbestemmelserne (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) skal medlemsstaterne beregne korrektioner og kompensationer med henblik på fastlæggelsen af det harmoniserede momsgrundlag, som Fællesskabernes momsindtægter beregnes på grundlag af. |
| --- | --- |

3.52.

I henhold til fællesskabsbestemmelserne (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) skal medlemsstaterne beregne korrektioner og kompensationer med henblik på fastlæggelsen af det harmoniserede momsgrundlag, som Fællesskabernes momsindtægter beregnes på grundlag af.

| 3.53. | Den samlede absolutte værdi (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) af korrektioner og kompensationer, som for regnskabsåret 2002 beløb sig til ca. 245 137 millioner euro eller 5,85 % af det harmoniserede momsgrundlag, viser, hvor stor betydning de har for momsindtægten. |
| --- | --- |

3.53.

Den samlede absolutte værdi (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) af korrektioner og kompensationer, som for regnskabsåret 2002 beløb sig til ca. 245 137 millioner euro eller 5,85 % af det harmoniserede momsgrundlag, viser, hvor stor betydning de har for momsindtægten.

Bemærkninger

Opstilling og brug af metodologier og data

| 3.54. | Retten har konstateret, at korrektioner og kompensationer behandles forskelligt i medlemsstaternes årlige momsoversigter. Disse forskelle kan have den virkning, at korrektioner og kompensationer ikke beregnes på en ensartet måde, og at de ikke beregnes rigtigt. Og det kan føre til ulige behandling af medlemsstaterne. Det er forskelligt, hvor mange underbyggende oplysninger der vedlægges beregningen, og hvor gamle de anvendte data er. Det gør problemet alvorligere, at der ikke findes klare regler (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) for, hvordan korrektioner og kompensationer skal beregnes, hvordan beregningerne og de data, der er anvendt ved beregningerne, skal opstilles, og hvilke kilder der må benyttes. |
| --- | --- |

3.54.

Retten har konstateret, at korrektioner og kompensationer behandles forskelligt i medlemsstaternes årlige momsoversigter. Disse forskelle kan have den virkning, at korrektioner og kompensationer ikke beregnes på en ensartet måde, og at de ikke beregnes rigtigt. Og det kan føre til ulige behandling af medlemsstaterne. Det er forskelligt, hvor mange underbyggende oplysninger der vedlægges beregningen, og hvor gamle de anvendte data er. Det gør problemet alvorligere, at der ikke findes klare regler (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) for, hvordan korrektioner og kompensationer skal beregnes, hvordan beregningerne og de data, der er anvendt ved beregningerne, skal opstilles, og hvilke kilder der må benyttes.

| 3.54. | Der beregnes korrektioner og udligninger, fordi medlemsstaterne ikke anvender EU's momsbestemmelser på en ensartet måde. Der kræves en særlig indsats af de nationale myndigheder, hvis data skal præsenteres på samme klare og konsekvente måde, især fordi de måske ikke råder over samme oplysninger om skatter og skatteborgere af grunde, der ofte er relateret til forskellige nationale forhold (kulturelle faktorer, regler om beskyttelse og oplysninger osv.). Kommissionen fortsætter sine bestræbelser for at sikre anvendelse af præcise, ensartede metoder og pålidelige ajourførte kilder. |
| --- | --- |

3.54.

Der beregnes korrektioner og udligninger, fordi medlemsstaterne ikke anvender EU's momsbestemmelser på en ensartet måde. Der kræves en særlig indsats af de nationale myndigheder, hvis data skal præsenteres på samme klare og konsekvente måde, især fordi de måske ikke råder over samme oplysninger om skatter og skatteborgere af grunde, der ofte er relateret til forskellige nationale forhold (kulturelle faktorer, regler om beskyttelse og oplysninger osv.). Kommissionen fortsætter sine bestræbelser for at sikre anvendelse af præcise, ensartede metoder og pålidelige ajourførte kilder.

| 3.55. | Det er medlemsstaternes ansvar at beregne korrektionerne og kompensationerne korrekt og at underrette Kommissionen om de beregningsmetoder, de har anvendt. Men når de skal justere eller ajourføre deres metoder og oplysningskilder, støtter de sig i høj grad til resultaterne af Kommissionens kontrolbesøg. |
| --- | --- |

3.55.

Det er medlemsstaternes ansvar at beregne korrektionerne og kompensationerne korrekt og at underrette Kommissionen om de beregningsmetoder, de har anvendt. Men når de skal justere eller ajourføre deres metoder og oplysningskilder, støtter de sig i høj grad til resultaterne af Kommissionens kontrolbesøg.

| 3.55. | Medlemsstaterne rejste over for Kommissionen en række spørgsmål om metoder og kilder, da momsmidlet blev indført, og de nye medlemsstater har gjort det samme ved de forskellige udvidelser. Efter en indledende periode hører de imidlertid op hermed. Radikale ændringer er nu sjældne, og Kommissionen er tilfreds med, at dens tjenestegrene hele tiden har drøftet eventuelle ændringer, som ofte gennemføres på Kommissionens foranledning med de berørte medlemsstater. Kommissionen vil dog over for medlemsstaterne indprente, at de ifølge reglerne er forpligtet til på eget initiativ at anmelde væsentlige ændringer frem for at afvente, at Kommissionen rejser spørgsmålet. |
| --- | --- |

3.55.

Medlemsstaterne rejste over for Kommissionen en række spørgsmål om metoder og kilder, da momsmidlet blev indført, og de nye medlemsstater har gjort det samme ved de forskellige udvidelser. Efter en indledende periode hører de imidlertid op hermed. Radikale ændringer er nu sjældne, og Kommissionen er tilfreds med, at dens tjenestegrene hele tiden har drøftet eventuelle ændringer, som ofte gennemføres på Kommissionens foranledning med de berørte medlemsstater. Kommissionen vil dog over for medlemsstaterne indprente, at de ifølge reglerne er forpligtet til på eget initiativ at anmelde væsentlige ændringer frem for at afvente, at Kommissionen rejser spørgsmålet.

Forvaltningen af forbeholdene

| 3.56. | Hvis korrektionerne eller kompensationerne ikke er blevet beregnet i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen, kan Kommissionen tage forbehold, og det bliver så muligt at justere disse korrektioner og kompensationer efter udløbet af fristen i fællesskabslovgivningen (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). |
| --- | --- |

3.56.

Hvis korrektionerne eller kompensationerne ikke er blevet beregnet i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen, kan Kommissionen tage forbehold, og det bliver så muligt at justere disse korrektioner og kompensationer efter udløbet af fristen i fællesskabslovgivningen (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35).

| 3.57. | Retten har konstateret, at Kommissionen ikke altid er konsekvent, når den tager forbehold vedrørende korrektioner og kompensationer, og når den trækker disse forbehold tilbage igen. Forbeholdene kan være gældende i lange perioder. Det kan medføre ulige behandling af medlemsstaterne og indvirke på momsgrundlaget. Retten anbefaler, at Kommissionen tager sine retningslinjer for, hvordan forbeholdene skal forvaltes, op til fornyet overvejelse, og forelægger dem skriftligt. |
| --- | --- |

3.57.

Retten har konstateret, at Kommissionen ikke altid er konsekvent, når den tager forbehold vedrørende korrektioner og kompensationer, og når den trækker disse forbehold tilbage igen. Forbeholdene kan være gældende i lange perioder. Det kan medføre ulige behandling af medlemsstaterne og indvirke på momsgrundlaget. Retten anbefaler, at Kommissionen tager sine retningslinjer for, hvordan forbeholdene skal forvaltes, op til fornyet overvejelse, og forelægger dem skriftligt.

| 3.57. | Der tages normalt ikke forbehold, hvis de finansielle konsekvenser af en ønsket ændring betragtes som værende ubetydelige, hvis en metode tidligere er godkendt, men skal tilpasses, eller hvis en ændring af kilde og/eller metode forventes godkendt inden det næste kontrolbesøg, såfremt der ikke er nogen risiko for, at den pågældende momsopgørelse vil have overskredet forældelsesfristen. Forbeholdene trækkes tilbage, når medlemsstaten har opfyldt Kommissionens krav. Kommissionen har tilkendegivet, at den i tilfælde af princip- eller fortolkningsspørgsmål vil indbringe spørgsmålet for EF-Domstolen. Kommissionen er indforstået med at revidere og dokumentere denne politik. |
| --- | --- |

3.57.

Der tages normalt ikke forbehold, hvis de finansielle konsekvenser af en ønsket ændring betragtes som værende ubetydelige, hvis en metode tidligere er godkendt, men skal tilpasses, eller hvis en ændring af kilde og/eller metode forventes godkendt inden det næste kontrolbesøg, såfremt der ikke er nogen risiko for, at den pågældende momsopgørelse vil have overskredet forældelsesfristen. Forbeholdene trækkes tilbage, når medlemsstaten har opfyldt Kommissionens krav. Kommissionen har tilkendegivet, at den i tilfælde af princip- eller fortolkningsspørgsmål vil indbringe spørgsmålet for EF-Domstolen. Kommissionen er indforstået med at revidere og dokumentere denne politik.

De årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra generaldirektørerne

| 3.58. | Retten har undersøgt de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra generaldirektørerne for henholdsvis Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunionen (jf. punkt 3.22), Generaldirektoratet for Budget og Generaldirektoratet for Eurostat. I den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Budget nævnes det, at der er foretaget kontrol af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter og momsindtægt, men det nævnes ikke, at der er foretaget kontrol af BNI-indtægten, selv om den er grundlaget for over halvdelen af Fællesskabernes egne indtægter. I Eurostats årlige aktivitetsrapport omtales heller ikke kontrol af de BNI-data, som Generaldirektoratet for Budget anvender, når det skal beregne BNI-indtægten. |
| --- | --- |

3.58.

Retten har undersøgt de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra generaldirektørerne for henholdsvis Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunionen (jf. punkt 3.22), Generaldirektoratet for Budget og Generaldirektoratet for Eurostat. I den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Budget nævnes det, at der er foretaget kontrol af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter og momsindtægt, men det nævnes ikke, at der er foretaget kontrol af BNI-indtægten, selv om den er grundlaget for over halvdelen af Fællesskabernes egne indtægter. I Eurostats årlige aktivitetsrapport omtales heller ikke kontrol af de BNI-data, som Generaldirektoratet for Budget anvender, når det skal beregne BNI-indtægten.

| 3.58. | De årlige aktivitetsrapporter giver et overblik over generaldirektoraternes aktiviteter, og der er en tendens til hovedsagelig at behandle specifikke aktiviteter, hvis de er prioriteter eller giver anledning til særlige problemer. Det er derfor ikke overraskende, at aktiviteter i forbindelse med kontrol af BNI-data ikke er meget synlige i rapporterne fra de to tjenester. Disse aktiviteter omtales på deres rette plads i de årlige forvaltningsplaner for de to tjenester, som beskriver arbejdsprogrammet for året og er genstand for regelmæssig intern kontrol og revision. |
| --- | --- |

3.58.

De årlige aktivitetsrapporter giver et overblik over generaldirektoraternes aktiviteter, og der er en tendens til hovedsagelig at behandle specifikke aktiviteter, hvis de er prioriteter eller giver anledning til særlige problemer. Det er derfor ikke overraskende, at aktiviteter i forbindelse med kontrol af BNI-data ikke er meget synlige i rapporterne fra de to tjenester. Disse aktiviteter omtales på deres rette plads i de årlige forvaltningsplaner for de to tjenester, som beskriver arbejdsprogrammet for året og er genstand for regelmæssig intern kontrol og revision.

Konklusion og anbefalinger

| 3.59. | I betragtning af revisionens omfang (jf. punkt 3.5-3.6), og når man ser bort fra de problemer med B-regnskabet, som er anført i punkt 3.40, gav Rettens kontrol og systemanalyse af, om regnskaberne for Fællesskabernes traditionelle egne indtægter er rigtige (jf. bemærkningerne vedrørende overvågnings- og kontrolsystemerne i
  bilag 1 og 2
  ), generelt tilfredsstillende resultater. Revisionen af systemerne og de dermed forbundne transaktioner, som regnskaberne er baseret på, gav også generelt tilfredsstillende resultater med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Systemerne giver imidlertid anledning til følgende anbefalinger: |
| --- | --- |

3.59.

I betragtning af revisionens omfang (jf. punkt 3.5-3.6), og når man ser bort fra de problemer med B-regnskabet, som er anført i punkt 3.40, gav Rettens kontrol og systemanalyse af, om regnskaberne for Fællesskabernes traditionelle egne indtægter er rigtige (jf. bemærkningerne vedrørende overvågnings- og kontrolsystemerne i
  bilag 1 og 2
  ), generelt tilfredsstillende resultater. Revisionen af systemerne og de dermed forbundne transaktioner, som regnskaberne er baseret på, gav også generelt tilfredsstillende resultater med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Systemerne giver imidlertid anledning til følgende anbefalinger:

| 3.59. | Kommissionen har i sit svar på punkt 3.40 redegjort for sine igangværende bestræbelser for at forbedre medlemsstaternes forvaltning af B-regnskabet samt for de lovændringer, der forventes at være på plads inden udgangen af 2004. |
| --- | --- |

3.59.

Kommissionen har i sit svar på punkt 3.40 redegjort for sine igangværende bestræbelser for at forbedre medlemsstaternes forvaltning af B-regnskabet samt for de lovændringer, der forventes at være på plads inden udgangen af 2004.

| a) | Retten konstaterede flere områder, hvor Kommissionen og medlemsstaterne kunne forbedre forvaltningen af toldkontingenterne for landbrugsprodukter (jf. punkt 3.11-3.18). |
| --- | --- |

a)

Retten konstaterede flere områder, hvor Kommissionen og medlemsstaterne kunne forbedre forvaltningen af toldkontingenterne for landbrugsprodukter (jf. punkt 3.11-3.18).

| a) | I overensstemmelse med svarene på punkt 3.17 og 3.18 vil Kommissionen gøre sit bedste for at forbedre situationen. |
| --- | --- |

a)

I overensstemmelse med svarene på punkt 3.17 og 3.18 vil Kommissionen gøre sit bedste for at forbedre situationen.

| b) | Retten bemærker om præferencehandelsordninger (jf. punkt 3.19-3.30), at kontrollen af, om reglerne anvendes korrekt, kun kan gennemføres i samarbejde med myndighederne i de tredjelande, der er omfattet af en præferenceordning, og at myndighederne i disse lande i mange tilfælde ikke reagerer på anmodningerne om kontrol. Dette problem bør tages i betragtning i den høring, Kommissionen har taget initiativ til, og i den forbindelse bør man også undersøge begrænsningerne ved et system, hvor bevismaterialet bygger på dokumenter, navnlig i betragtning af, at man er ved at gå over til et papirløst system. |
| --- | --- |

b)

Retten bemærker om præferencehandelsordninger (jf. punkt 3.19-3.30), at kontrollen af, om reglerne anvendes korrekt, kun kan gennemføres i samarbejde med myndighederne i de tredjelande, der er omfattet af en præferenceordning, og at myndighederne i disse lande i mange tilfælde ikke reagerer på anmodningerne om kontrol. Dette problem bør tages i betragtning i den høring, Kommissionen har taget initiativ til, og i den forbindelse bør man også undersøge begrænsningerne ved et system, hvor bevismaterialet bygger på dokumenter, navnlig i betragtning af, at man er ved at gå over til et papirløst system.

| b) | Kommissionens grønbog giver et grundigt overblik over hele begrebet »bevis for præferenceoprindelse«, således som det gælder nu, den måde, det fastslås og de økonomiske aktørers og offentlige myndigheders respektive ansvar med hensyn til at forvalte og kontrollere det. Fremskridt på dette område vil være et vigtigt led i opfølgningen af grønbogen, således som det allerede er anført i svar på punkt 3.20. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens grønbog giver et grundigt overblik over hele begrebet »bevis for præferenceoprindelse«, således som det gælder nu, den måde, det fastslås og de økonomiske aktørers og offentlige myndigheders respektive ansvar med hensyn til at forvalte og kontrollere det. Fremskridt på dette område vil være et vigtigt led i opfølgningen af grønbogen, således som det allerede er anført i svar på punkt 3.20.

| c) | Retten konstaterede, at toldtilsynet i havne generelt var tilfredsstillende, dog blev der fundet svagheder i Antwerpen (jf. punkt 3.33). Medlemsstaternes anvendelse af reglen om, hvor længe varer kan opbevares på midlertidigt oplag, bør imidlertid harmoniseres (jf. punkt 3.34). |
| --- | --- |

c)

Retten konstaterede, at toldtilsynet i havne generelt var tilfredsstillende, dog blev der fundet svagheder i Antwerpen (jf. punkt 3.33). Medlemsstaternes anvendelse af reglen om, hvor længe varer kan opbevares på midlertidigt oplag, bør imidlertid harmoniseres (jf. punkt 3.34).

| c) | Så snart Kommissionen har haft mulighed for at behandle de belgiske myndigheders synspunkter, vil den træffe de nødvendige foranstaltninger med hensyn til Antwerpen. Den vil i forbindelse med sin kontrol af traditionelle egne indtægter følge op på spørgsmålet om, hvorledes medlemsstaterne håndterer omgående fjernelse fra midlertidigt oplag. |
| --- | --- |

c)

Så snart Kommissionen har haft mulighed for at behandle de belgiske myndigheders synspunkter, vil den træffe de nødvendige foranstaltninger med hensyn til Antwerpen. Den vil i forbindelse med sin kontrol af traditionelle egne indtægter følge op på spørgsmålet om, hvorledes medlemsstaterne håndterer omgående fjernelse fra midlertidigt oplag.

| 3.60. | Når revisionens omfang som omhandlet i punkt 3.42 og 3.43 tages i betragtning, fandt Retten, at moms- og BNI-indtægterne blev beregnet korrekt af Kommissionen og opført korrekt i Fællesskabernes regnskaber. |
| --- | --- |

3.60.

Når revisionens omfang som omhandlet i punkt 3.42 og 3.43 tages i betragtning, fandt Retten, at moms- og BNI-indtægterne blev beregnet korrekt af Kommissionen og opført korrekt i Fællesskabernes regnskaber.

| 3.61. | Ved revisionen af korrektioner og kompensationer i medlemsstaternes momsoversigter fandt Retten imidlertid to svagheder ved systemet (jf. punkt 3.54-3.57), der, ligesom de forbehold, der nævnes i punkt 3.45, rejser tvivl med hensyn til, om medlemsstaternes momsoversigter er rigtige og pålidelige: |
| --- | --- |

3.61.

Ved revisionen af korrektioner og kompensationer i medlemsstaternes momsoversigter fandt Retten imidlertid to svagheder ved systemet (jf. punkt 3.54-3.57), der, ligesom de forbehold, der nævnes i punkt 3.45, rejser tvivl med hensyn til, om medlemsstaternes momsoversigter er rigtige og pålidelige:

| 3.61. | Selv om der aldrig kan gives garanti for fuldstændig nøjagtighed og pålidelighed, finder Kommissionen, at dens kontrolaktiviteter, dens bilaterale kontakter med medlemsstaterne og møderne i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter (ACOR) alle bidrager til at opnå en høj grad af ensartethed, gennemsigtighed og ensartet behandling. Forbeholdene bidrager også til denne proces. |
| --- | --- |

3.61.

Selv om der aldrig kan gives garanti for fuldstændig nøjagtighed og pålidelighed, finder Kommissionen, at dens kontrolaktiviteter, dens bilaterale kontakter med medlemsstaterne og møderne i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter (ACOR) alle bidrager til at opnå en høj grad af ensartethed, gennemsigtighed og ensartet behandling. Forbeholdene bidrager også til denne proces.

| a) | Der er ingen præcise og klare regler og procedurer for, hvordan korrektioner og kompensationer skal beregnes, hvordan beregningerne og de data, der indgår i beregningerne, skal fremlægges, og hvilke kilder der kan anvendes. Kommissionen bør fremsætte forslag, enten i form af ændringer af lovgivningen eller gennem bindende instrukser eller retningslinjer, således at det sikres, at medlemsstaterne behandler korrektioner og kompensationer på en mere gennemsigtig og ensartet måde, og så der fastsættes mere strukturerede rammer for Kommissionens kontrolbesøg. |
| --- | --- |

a)

Der er ingen præcise og klare regler og procedurer for, hvordan korrektioner og kompensationer skal beregnes, hvordan beregningerne og de data, der indgår i beregningerne, skal fremlægges, og hvilke kilder der kan anvendes. Kommissionen bør fremsætte forslag, enten i form af ændringer af lovgivningen eller gennem bindende instrukser eller retningslinjer, således at det sikres, at medlemsstaterne behandler korrektioner og kompensationer på en mere gennemsigtig og ensartet måde, og så der fastsættes mere strukturerede rammer for Kommissionens kontrolbesøg.

| a) | Kommissionen har udstedt ikke-bindende retningslinjer for udarbejdelse af moms og momsopgørelser, som Retten er i besiddelse af. Kommissionen har ikke beføjelse til at udstede bindende instrukser og får sandsynligvis ikke en sådan beføjelse, og dens tjenestegrene arbejder derfor for at sikre, at hver enkelt medlemsstat anvender de eksisterende regler korrekt i forhold til sin særlige situation. Det sker ved kontrolbesøg og de heraf følgende rapporter, ved møder i ACOR og ved benyttelse af et internet websted, som alle implicerede i EU og de nationale myndigheder har adgang til, og som fungerer som en vigtig drivkraft til at opnå større ensartethed. Kommissionen noterer sig Rettens forslag i dette kapitel og vil gøre sit bedste for at sætte dem i værk. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har udstedt ikke-bindende retningslinjer for udarbejdelse af moms og momsopgørelser, som Retten er i besiddelse af. Kommissionen har ikke beføjelse til at udstede bindende instrukser og får sandsynligvis ikke en sådan beføjelse, og dens tjenestegrene arbejder derfor for at sikre, at hver enkelt medlemsstat anvender de eksisterende regler korrekt i forhold til sin særlige situation. Det sker ved kontrolbesøg og de heraf følgende rapporter, ved møder i ACOR og ved benyttelse af et internet websted, som alle implicerede i EU og de nationale myndigheder har adgang til, og som fungerer som en vigtig drivkraft til at opnå større ensartethed. Kommissionen noterer sig Rettens forslag i dette kapitel og vil gøre sit bedste for at sætte dem i værk.

| b) | Retten har konstateret, at Kommissionen ikke altid er konsekvent, når den tager forbehold vedrørende korrektioner og kompensationer, og når den trækker disse forbehold tilbage igen. Kommissionen bør tage sin politik for forvaltning af forbehold op til fornyet overvejelse og forelægge den skriftligt, således at medlemsstaterne sikres gennemsigtig, ensartet og lige behandling. |
| --- | --- |

b)

Retten har konstateret, at Kommissionen ikke altid er konsekvent, når den tager forbehold vedrørende korrektioner og kompensationer, og når den trækker disse forbehold tilbage igen. Kommissionen bør tage sin politik for forvaltning af forbehold op til fornyet overvejelse og forelægge den skriftligt, således at medlemsstaterne sikres gennemsigtig, ensartet og lige behandling.

| b) | Kommissionens politik for forbehold er belyst i punkt 3.57. Som anført vil den redegøre og dokumentere denne politik. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens politik for forbehold er belyst i punkt 3.57. Som anført vil den redegøre og dokumentere denne politik.

| 3.62. | For så vidt angår BNI-indtægten, gentager Retten sin anbefaling fra sidste år (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) om, at Kommissionen bør styrke sin direkte kontrol af dataene fra de underliggende nationale regnskaber, der anvendes i BNI-spørgeskemaerne, således at beregningen af Fællesskabernes vigtigste indtægt bliver mere pålidelig (jf. punkt 3.48 og bemærkningerne vedrørende overvågnings- og kontrolsystemerne i
  bilag 2
  ). |
| --- | --- |

3.62.

For så vidt angår BNI-indtægten, gentager Retten sin anbefaling fra sidste år (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) om, at Kommissionen bør styrke sin direkte kontrol af dataene fra de underliggende nationale regnskaber, der anvendes i BNI-spørgeskemaerne, således at beregningen af Fællesskabernes vigtigste indtægt bliver mere pålidelig (jf. punkt 3.48 og bemærkningerne vedrørende overvågnings- og kontrolsystemerne i
  bilag 2
  ).

| 3.62. | Kommissionen undersøger, hvorledes det er muligt at gennemføre en mere direkte kontrol, som anført af Revisionsretten. |
| --- | --- |

3.62.

Kommissionen undersøger, hvorledes det er muligt at gennemføre en mere direkte kontrol, som anført af Revisionsretten.

HVOR FORBEREDTE ER DE NYE MEDLEMSSTATER PÅ ORDNINGEN FOR FÆLLESSKABERNES EGNE INDTÆGTER?

| 3.63. | Med de ti nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union for øje har Retten undersøgt arbejdet i disse lande med henblik på tiltrædelsen; de skal nemlig anvende fællesskabsforskrifterne om Fællesskabernes egne indtægter fra tiltrædelsestidspunktet. |
| --- | --- |

3.63.

Med de ti nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union for øje har Retten undersøgt arbejdet i disse lande med henblik på tiltrædelsen; de skal nemlig anvende fællesskabsforskrifterne om Fællesskabernes egne indtægter fra tiltrædelsestidspunktet.

| 3.64. | Formålet med undersøgelsen var dels at vurdere Kommissionens tilsyn med, at disse lande traf egnede og tilfredsstillende foranstaltninger på området egne indtægter, dels at finde ud af, om alle områder, hvor der fortsat var problemer, var defineret, og om der blev fulgt tilfredsstillende op på dem. Undersøgelsen vedrørte alle tre indtægtsarter. |
| --- | --- |

3.64.

Formålet med undersøgelsen var dels at vurdere Kommissionens tilsyn med, at disse lande traf egnede og tilfredsstillende foranstaltninger på området egne indtægter, dels at finde ud af, om alle områder, hvor der fortsat var problemer, var defineret, og om der blev fulgt tilfredsstillende op på dem. Undersøgelsen vedrørte alle tre indtægtsarter.

| 3.65. | Retten fandt ikke væsentlige mangler ud over dem, der er nævnt i Kommissionens tilsynsrapporter til Rådet. Retten skal imidlertid gøre opmærksom på en række punkter, hvor der er behov for yderligere foranstaltninger eller opfølgning, både i Kommissionen og i de nye medlemsstater. |
| --- | --- |

3.65.

Retten fandt ikke væsentlige mangler ud over dem, der er nævnt i Kommissionens tilsynsrapporter til Rådet. Retten skal imidlertid gøre opmærksom på en række punkter, hvor der er behov for yderligere foranstaltninger eller opfølgning, både i Kommissionen og i de nye medlemsstater.

| 3.66. | Da Retten gennemførte undersøgelsen, var adskillige områder under toldprocedurerne stadig under udarbejdelse, og det var derfor for tidligt at vurdere, om de kunne anvendes ved tiltrædelsen. I mange lande vedrørte de uafklarede spørgsmål navnlig edb og interkonnektivitet på toldområdet. Projekterne var stærkt forsinkede, så hvis der skulle opstå yderligere forsinkelser, var der fare for, at toldmyndighederne ikke ville kunne klare alle opgaver på tiltrædelsestidspunktet, og i tiden derefter. Regnskabsprocedurerne for told var ikke blevet fastlagt endeligt, og Retten kunne derfor endnu ikke få sikkerhed for, at reglerne for fastlæggelse af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter og for overdragelse af dem til Kommissionen ville blive anvendt korrekt. Kommissionen bør også træffe de nødvendige foranstaltninger til sikring af, at der systematisk anvendes risikoanalysemetoder i toldkontrollen og toldbehandlingen af varer. |
| --- | --- |

3.66.

Da Retten gennemførte undersøgelsen, var adskillige områder under toldprocedurerne stadig under udarbejdelse, og det var derfor for tidligt at vurdere, om de kunne anvendes ved tiltrædelsen. I mange lande vedrørte de uafklarede spørgsmål navnlig edb og interkonnektivitet på toldområdet. Projekterne var stærkt forsinkede, så hvis der skulle opstå yderligere forsinkelser, var der fare for, at toldmyndighederne ikke ville kunne klare alle opgaver på tiltrædelsestidspunktet, og i tiden derefter. Regnskabsprocedurerne for told var ikke blevet fastlagt endeligt, og Retten kunne derfor endnu ikke få sikkerhed for, at reglerne for fastlæggelse af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter og for overdragelse af dem til Kommissionen ville blive anvendt korrekt. Kommissionen bør også træffe de nødvendige foranstaltninger til sikring af, at der systematisk anvendes risikoanalysemetoder i toldkontrollen og toldbehandlingen af varer.

| 3.66. | Revisionsretten gør opmærksom på nogle af de problemer der er, når man forud for tiltrædelsen skal vurdere, om tiltrædelseslandene er i stand til at opfylde deres forpligtelser til at opkræve og redegøre for de traditionelle egne indtægter. Som led i sine kontrolaktiviteter identificerede Kommissionen de områder, hvor der skal gøres yderligere fremskridt og fik de berørte landes tilsagn om at træffe de fornødne foranstaltninger. De gennemførte foranstaltninger blev kontrolleret månedligt indtil tiltrædelsen. |
| --- | --- |

3.66.

Revisionsretten gør opmærksom på nogle af de problemer der er, når man forud for tiltrædelsen skal vurdere, om tiltrædelseslandene er i stand til at opfylde deres forpligtelser til at opkræve og redegøre for de traditionelle egne indtægter. Som led i sine kontrolaktiviteter identificerede Kommissionen de områder, hvor der skal gøres yderligere fremskridt og fik de berørte landes tilsagn om at træffe de fornødne foranstaltninger. De gennemførte foranstaltninger blev kontrolleret månedligt indtil tiltrædelsen.

De opgaver, som Kommissionen skulle gennemføre forud for udvidelsen på edb- og toldområdet, blev afsluttet i god tid inden den fastsatte frist. Kommissionen har ydet aktiv støtte til de pågældende lande med hensyn til udvikling og afprøvning af edb-systemer på toldområdet. Efter udvidelsen har der ikke været nogen problemer med interkonnektivitet på toldområdet og Kommissionens systemer, og alle de nye medlemsstater har fremlagt de obligatoriske opgørelser over traditionelle egne indtægter til tiden. Kommissionen vil aflægge besøg i alle de nye medlemsstater i løbet af de sidste fire måneder af 2004 for at undersøge de indførte procedurer og systemer og vurdere, om opgørelsen af de traditionelle egne indtægter er præcis.

| 3.67. | For så vidt angår momsindtægten, bør Kommissionen overveje, om eksempler på »best practice« i medlemsstaterne (EU-15) i forbindelse med momsberegningen kunne stilles til rådighed for de nye medlemsstater. På nuværende tidspunkt ved disse lande ikke altid præcist, hvor mange oplysninger i form af beregninger og bilag de skal indsende. |
| --- | --- |

3.67.

For så vidt angår momsindtægten, bør Kommissionen overveje, om eksempler på »best practice« i medlemsstaterne (EU-15) i forbindelse med momsberegningen kunne stilles til rådighed for de nye medlemsstater. På nuværende tidspunkt ved disse lande ikke altid præcist, hvor mange oplysninger i form af beregninger og bilag de skal indsende.

| 3.67. | Kommissionen har faktisk benyttet opgørelser fra gamle medlemsstater, som den betragter som eksemplariske, for at vise de nye medlemsstater, hvad der forventes, og har fulgt dette op af forklaringer på stedet om, hvorledes disse eksempler kan tilpasses de øvrige landes behov. Dette tiltag understøttes af brug af CIRCA-intranettet for at udbrede kendskabet til bedste praksis. |
| --- | --- |

3.67.

Kommissionen har faktisk benyttet opgørelser fra gamle medlemsstater, som den betragter som eksemplariske, for at vise de nye medlemsstater, hvad der forventes, og har fulgt dette op af forklaringer på stedet om, hvorledes disse eksempler kan tilpasses de øvrige landes behov. Dette tiltag understøttes af brug af CIRCA-intranettet for at udbrede kendskabet til bedste praksis.

| 3.68. | Eurostat har ledet Phare-projekter om fuldstændighed og BNI-opgørelser med henblik på at bringe BNI-overslagene helt i overensstemmelse med ENS 95. Disse projekter er blevet forsinket i forhold til den oprindelige tidsplan. |
| --- | --- |

3.68.

Eurostat har ledet Phare-projekter om fuldstændighed og BNI-opgørelser med henblik på at bringe BNI-overslagene helt i overensstemmelse med ENS 95. Disse projekter er blevet forsinket i forhold til den oprindelige tidsplan.

| 3.68. | Kommissionen bekræfter den af Revisionsretten anførte forsinkelse, men mener, at der er tilstrækkelig tid for Kommissionen til at kontrollere de nye medlemsstaters BNI-beregninger, inden dataene for 2004 bliver endelige i 2008 (i overensstemmelse med artikel 10, stk. 8, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000). |
| --- | --- |

3.68.

Kommissionen bekræfter den af Revisionsretten anførte forsinkelse, men mener, at der er tilstrækkelig tid for Kommissionen til at kontrollere de nye medlemsstaters BNI-beregninger, inden dataene for 2004 bliver endelige i 2008 (i overensstemmelse med artikel 10, stk. 8, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000).

---

(1)  I disse tal er ikke medtaget opkrævningsomkostningerne for 2002 (3 725,6 millioner euro), som i regnskabsåret 2002 blev opført under kapitel 19. I henhold til artikel 42 i den nye finansforordning kan budgettet ikke omfatte negative indtægter. I 2003 er opkrævningsomkostningerne derfor trukket fra i både budgettallene og de faktiske tal for kapitel 10, 11 og 12, og kapitel 19 findes ikke længere.

(2)  Kapitel 20 fandtes kun i regnskabsåret 2002. Det blev oprettet til reguleringen af det beløb, som medlemsstaterne tilbageholder til dækning af deres omkostninger forbundet med opkrævning af Fællesskabernes traditionelle egne indtægter. Reguleringen var en forhøjelse fra 10 % til 25 %, og den blev vedtaget i 2002 med tilbagevirkende kraft til den 1. januar 2001 (jf. Rettens årsberetning for 2002, punkt 2.16).

Kilde: Forvaltningsregnskabet for 2003.

(3)  Overskud fra det foregående regnskabsår og diverse indtægter.

(4)  Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EFT L 253 af 7.10.2000, s. 42) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000).

(5)  Artikel 6 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000.

(6)  Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland og Det Forenede Kongerige.

(7)  Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland og Det Forenede Kongerige.

(8)  Artikel 18 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000.

(9)  Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter (RUEI) er oprettet ved artikel 20 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 og består af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen. Det er forbindelsesled mellem Kommissionen og medlemsstaterne i anliggender vedrørende Fællesskabernes egne indtægter. Det undersøger spørgsmål vedrørende anvendelsen af ordningen for Fællesskabernes egne indtægter samt overslagene over egne indtægter.

(10)  Den seneste rapport er KOM(2003) 345 endelig, fjerde rapport fra Kommissionen om kontrolordningen for de traditionelle egne indtægter (2000-2002).

(11)  Artikel 4, stk. 13 og 14, og artikel 37 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

(12)  Da Rettens revision fandt sted, fandtes der omtrent 950 kontingentforanstaltninger.

(13)  Artikel 30, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1291/2000 af 9. juni 2000 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (EFT L 152 af 24.6.2000, s. 1).

(14)  Forordning (EF) nr. 954/2002 og (EF) nr. 780/2003.

(15)  Grønbog om fremtiden for oprindelsesreglerne i præferencehandelsordningerne (KOM(2003) 787 endelig af 18.12.2003).

(16)  Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige.

(17)  Artikel 85 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2286/2003 (EUT L 343 af 31.12.2003, s. 1).

(18)  Artikel 94 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93.

(19)  Meddelelse fra Kommissionen — Enkle og parpirløse rammer for told og handel (KOM(2003) 452 endelig af 24.7.2003).

(20)  Fakturaerklæringer er forenklede præferencedokumenter, der godkendes som oprindelsesbevis for import fra visse lande (ofte med en værdigrænse) i stedet for certifikater udstedt af de officielle organer. De består af en erklæring med en bestemt ordlyd, som eksportøren har anført på fakturaen eller et andet handelsdokument. De er underlagt efterfølgende kontrol i lighed med andre oprindelsesbeviser.

(21)  Belgien, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Portugal, Finland og Det Forenede Kongerige.

(22)  Tallene er angivet inden fradrag af opkrævningsomkostninger (25 %).

(23)  Udtalelse nr. 7/2003 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter.

(24)  Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter forelagt af Kommissionen den 7. juli 2003 (KOM(2003) 366 endelig — 2003/0131 (CNS)).

(25)  Jf. Rettens årsberetning for regnskabsåret 2002, punkt 3.12.

(26)  Retsgrundlaget for kontrolbesøgene er Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 af 29. maj 1989 om den endelige ordning for ensartet opkrævning af egne indtægter hidrørende fra merværdiafgiften (EFT L 155 af 7.8.1989, s. 9) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1).

(27)  Hver medlemsstat udarbejder en momsoversigt, som skal indeholde alle de oplysninger, som er anvendt til fastlæggelse af momsgrundlaget. Momsgrundlaget er basis for beregningen af Fællesskabernes momsindtægt og er nødvendigt for Kommissionens kontrol (artikel 7 og 11 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89).

(28)  Når den underinddeling, Kommissionen indførte i 2003, tages i betragtning, er det faktiske antal af forbehold 85.

(29)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 3.40, 3.41, 3.51 og 3.52.

(30)  I henhold til artikel 19 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 efterprøves hvert år de meddelte aggregater for fejl, og beregninger og grundlæggende statistiske oplysninger undersøges om nødvendigt. I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 kontrollerer Kommissionen de kilder og metoder, medlemsstaterne anvender til at beregne BNI.

(31)  Artikel 2 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 og artikel 2 i Rådets direktiv 77/388/EØF (sjette direktiv).

(32)  Den samlede absolutte værdi af korrektioner og kompensationer i regnskabsåret beregnes som summen af positive og negative korrektioner af momsindtægterne, uanset fortegn, divideret med hver enkelt medlemsstats vægtede gennemsnitssats, plus summen af de positive og negative kompensationer i det mellemliggende momsgrundlag.

(33)  Procedurerne for beregning og opstilling af korrektioner og kompensationer er i det store og hele fastsat i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 om den endelige ordning for ensartet opkrævning af egne indtægter hidrørende fra merværdiafgiften og i en intern vejledning i beregningen af egne momsindtægter, som Kommissionen har udarbejdet med henblik på de kompetente kontorer i EU-institutionerne og myndighederne i medlemsstaterne.

(34)  Jf. artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89.

(35)  Jf. punkt 3.57 i årsberetningen for regnskabsåret 2002.

BILAG 1

Egne indtægter - Opfølgning af centrale bemærkninger

| Bemærkninger | Foranstaltninger, der er truffet | Foranstaltninger, der bør træffes |
| --- | --- | --- |
| Overdragelse af egne indtægter |
| Forsinkelser i overdragelsen af egne indtægter |
| Rettens undersøgelser af regnskabs- og centraliseringsprocedurerne for traditionelle egne indtægter har undertiden vist, at bestemte konstaterede fordringer ikke var overdraget til Kommissionen eller var overdraget med væsentlige forsinkelser. | Det kontor i Kommissionen, som foretager den kontrol, som er foreskrevet i forordningen (Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000), reagerer på alle tilfælde af forsinkelser, og, når der er grund til det, pålægges medlemsstaterne morarenter.
  Under sin almindelige kontrol har kontoret i stadigt stigende grad lagt vægt på regnskabsaspekter, og det har taget fat på problemer med systemerne, som Retten eller Kommissionen har fundet. | Kommissionen har truffet tilfredsstillende foranstaltninger. |
| Beløb, som er fastlagt, men endnu ikke overdraget |
| Regnskabernes indhold |
| Registreringerne i B-regnskaberne er behæftet med fejl, herunder beløb, der er bogført for sent eller to gange, forkerte beløb og beløb, der burde have været opført i A-regnskaberne. | Det kontor i Kommissionen, der foretager den kontrol, der er foreskrevet i forordningen (Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000), har afsat betydelige ressourcer til B-regnskaberne og har indberettet de konstaterede problemer, men i adskillige medlemsstater er der stadig problemer med systemerne. | Nogle medlemsstater bør afsætte ressourcer til at få forbedret bogføringssystemerne. |

Bemærkninger

Foranstaltninger, der er truffet

Foranstaltninger, der bør træffes

Overdragelse af egne indtægter

Forsinkelser i overdragelsen af egne indtægter

Rettens undersøgelser af regnskabs- og centraliseringsprocedurerne for traditionelle egne indtægter har undertiden vist, at bestemte konstaterede fordringer ikke var overdraget til Kommissionen eller var overdraget med væsentlige forsinkelser.

Det kontor i Kommissionen, som foretager den kontrol, som er foreskrevet i forordningen (Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000), reagerer på alle tilfælde af forsinkelser, og, når der er grund til det, pålægges medlemsstaterne morarenter.

Under sin almindelige kontrol har kontoret i stadigt stigende grad lagt vægt på regnskabsaspekter, og det har taget fat på problemer med systemerne, som Retten eller Kommissionen har fundet.

Kommissionen har truffet tilfredsstillende foranstaltninger.

Beløb, som er fastlagt, men endnu ikke overdraget

Regnskabernes indhold

Registreringerne i B-regnskaberne er behæftet med fejl, herunder beløb, der er bogført for sent eller to gange, forkerte beløb og beløb, der burde have været opført i A-regnskaberne.

Det kontor i Kommissionen, der foretager den kontrol, der er foreskrevet i forordningen (Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000), har afsat betydelige ressourcer til B-regnskaberne og har indberettet de konstaterede problemer, men i adskillige medlemsstater er der stadig problemer med systemerne.

Nogle medlemsstater bør afsætte ressourcer til at få forbedret bogføringssystemerne.

BILAG 2

Overvågnings- og kontrolsystemer

Område: Egne indtægter

System: Traditionelle egne indtægter og moms- og BNI-indtægter

| Aspekter ved Kommissionens overvågningssystem | Traditionelle egne indtægter | Moms | BNI |
| --- | --- | --- | --- |
| Udformning | A | A | A |
| Anvendelse i praksis på de forskellige procedurestadier






  — | overensstemmelse med standarder |

Aspekter ved Kommissionens overvågningssystem

Traditionelle egne indtægter

Moms

BNI

Udformning

A

A

A

Anvendelse i praksis på de forskellige procedurestadier

—

overensstemmelse med standarder

| — | tager erfaring i betragtning |
| --- | --- |

—

tager erfaring i betragtning

A

A

A

Funktion i praksis

| — | overensstemmelse med standarder |
| --- | --- |

—

overensstemmelse med standarder

| — | tager erfaring i betragtning |
| --- | --- |

—

tager erfaring i betragtning

A

A

B

Resultater

| — | afhjælpende virkning |
| --- | --- |

—

afhjælpende virkning

| — | forebyggende virkning |
| --- | --- |

—

forebyggende virkning

A

A

A

Generel vurdering

A

A

A

A Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige.

B Fungerer, men forbedringer nødvendige. Det er nødvendigt med mere direkte kontrol af BNI-data.

NB: - Overvågningssystemet er fra før Kommissionens reform.

- Bedømmelserne er baseret på en detaljeret undersøgelse af overvågningskontorerne og deres rapporter.

KAPITEL 4

Den fælles landbrugspolitik

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionens omfang

De attesterende organers arbejde

IFKS

Kontrol efter afholdelse af betalinger i medfør af forordning (EØF) nr. 4045/89

Rettens stikprøve af transaktioner

Den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug

Rettens vurdering af udgiftsområderne inden for landbrugspolitikken

Arealstøtteordninger

Dyrepræmier

Støtte udbetalt på grundlag af producerede mængder

Landdistrikternes udvikling

Andre udgifter

Konklusion

Anbefalinger

Regnskabsafslutning

Indledning

Beslutningen om regnskabsafslutning for regnskabsåret 2003

De attesterende organers revisionspåtegninger

Analyse af de attesterende organers arbejde

Kommissionens beslutning

Overensstemmelsesbeslutninger vedtaget i 2003

Var korrektionerne tilstrækkelige?

24-månedersreglen

Sagsbehandlingstiden for korrektioner

Beslutninger om regnskabsafslutning vedtaget de senere år

Rettens konklusion

Regnskabsafslutning

Overensstemmelsesbeslutninger

Opfølgning af tidligere bemærkninger

Eksportrestitutioner — destination og overgang til fri omsætning

Støtteordningen for olivenolie

De væsentligste bemærkninger i Rettens særberetninger

Kommissionens måling af landbrugsindkomsterne

Kommissionens administration og overvågning af foranstaltningerne til bekæmpelse af mund- og klovesyge og de dertil knyttede udgifter

Inddrivelse af uregelmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik

Indførelsen af ordningen for identifikation og registrering af kvæg i EU

Den fælles markedsordning for råtobak

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 4.1. | I 2003 beløb udgifterne til den fælles landbrugspolitik, dvs. Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL, Garantisektionen), sig til i alt 44 378 millioner euro.
  Figur 4.1 og 4.2
  viser, hvad pengene blev brugt til.
  Figur 4.1
  er en oversigt over udgifterne efter økonomisk kategori (direkte betalinger, eksportrestitutioner mv.).
  Figur 4.2
  viser udgifternes fordeling på de største landbrugssektorer (oksekød, olivenolie mv.). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

4.1.

I 2003 beløb udgifterne til den fælles landbrugspolitik, dvs. Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL, Garantisektionen), sig til i alt 44 378 millioner euro.
  Figur 4.1 og 4.2
  viser, hvad pengene blev brugt til.
  Figur 4.1
  er en oversigt over udgifterne efter økonomisk kategori (direkte betalinger, eksportrestitutioner mv.).
  Figur 4.2
  viser udgifternes fordeling på de største landbrugssektorer (oksekød, olivenolie mv.).

| 4.2. | Direkte støtte til landbrugerne, som fastsættes på grundlag af det dyrkede areal eller antallet af dyr på bedriften, tegner sig for den største andel (58 %) af udgifterne til den fælles landbrugspolitik. Denne støtte, som har været et vigtigt element i den fælles landbrugspolitik siden reformen i 1992, skal først og fremmest kompensere landbrugerne for nedsættelser af de fælles landbrugspriser. |
| --- | --- |

4.2.

Direkte støtte til landbrugerne, som fastsættes på grundlag af det dyrkede areal eller antallet af dyr på bedriften, tegner sig for den største andel (58 %) af udgifterne til den fælles landbrugspolitik. Denne støtte, som har været et vigtigt element i den fælles landbrugspolitik siden reformen i 1992, skal først og fremmest kompensere landbrugerne for nedsættelser af de fælles landbrugspriser.

| 4.3. | Stort set alle disse udgifter afholdes af de udbetalende organer i medlemsstaterne. For de fleste udgifters vedkommende anvendes følgende procedure: |
| --- | --- |

4.3.

Stort set alle disse udgifter afholdes af de udbetalende organer i medlemsstaterne. For de fleste udgifters vedkommende anvendes følgende procedure:

| a) | Landbrugerne indsender støtteansøgninger til de udbetalende organer, året før støtten kommer til udbetaling. Ansøgningerne er baseret på det dyrkede areal, på antallet af støtteberettigede dyr, som landbrugerne har holdt på bedriften i en bestemt periode, mv. |
| --- | --- |

a)

Landbrugerne indsender støtteansøgninger til de udbetalende organer, året før støtten kommer til udbetaling. Ansøgningerne er baseret på det dyrkede areal, på antallet af støtteberettigede dyr, som landbrugerne har holdt på bedriften i en bestemt periode, mv.

| b) | De udbetalende organer foretager administrativ kontrol af disse ansøgninger og også kontrol på stedet af en stikprøve af ansøgningerne. Denne kontrol foretages hovedsagelig inden for rammerne af Det Integrerede Forvaltnings- og Kontrolsystem (IFKS). |
| --- | --- |

b)

De udbetalende organer foretager administrativ kontrol af disse ansøgninger og også kontrol på stedet af en stikprøve af ansøgningerne. Denne kontrol foretages hovedsagelig inden for rammerne af Det Integrerede Forvaltnings- og Kontrolsystem (IFKS).

| c) | De enkelte udbetalende organer udbetaler støtten til støtteansøgerne og indsender et regnskab over de afholdte udgifter til Kommissionen, som så godtgør de udbetalende organer deres udgifter. |
| --- | --- |

c)

De enkelte udbetalende organer udbetaler støtten til støtteansøgerne og indsender et regnskab over de afholdte udgifter til Kommissionen, som så godtgør de udbetalende organer deres udgifter.

| d) | De udbetalende organers regnskaber og betalinger gennemgås af en uafhængig revisor (»det attesterende organ«), som i februar måned det år, der følger efter regnskabsåret, afgiver en beretning til Kommissionen. |
| --- | --- |

d)

De udbetalende organers regnskaber og betalinger gennemgås af en uafhængig revisor (»det attesterende organ«), som i februar måned det år, der følger efter regnskabsåret, afgiver en beretning til Kommissionen.

| e) | Inden den 30. april det år skal Kommissionen beslutte (vedtage en »beslutning om regnskabsafslutning«), om den kan godkende disse regnskaber og revisionsberetninger, eller om den skal anmode om yderligere revision eller flere oplysninger. |
| --- | --- |

e)

Inden den 30. april det år skal Kommissionen beslutte (vedtage en »beslutning om regnskabsafslutning«), om den kan godkende disse regnskaber og revisionsberetninger, eller om den skal anmode om yderligere revision eller flere oplysninger.

| f) | Kommissionen kan derefter undersøge de betalinger, de udbetalende organer har foretaget. Såfremt den konstaterer, at betalinger er afholdt på et regelstridigt grundlag, eller at finanskontrollen har været svag, kan den beslutte, at bestemte udgifter skal afholdes af de berørte medlemsstater og ikke over EU-budgettet (i fællesskabsterminologien hedder det, at Kommissionen som et led i »regnskabsafslutningen« vedtager »overensstemmelsesbeslutninger« om at »udelukke sådanne udgifter fra fællesskabsfinansiering«). Når Kommissionen beslutter at udelukke udgifter, trækker den beløbet for de udelukkede udgifter fra beløbene til de udbetalende organer. |
| --- | --- |

f)

Kommissionen kan derefter undersøge de betalinger, de udbetalende organer har foretaget. Såfremt den konstaterer, at betalinger er afholdt på et regelstridigt grundlag, eller at finanskontrollen har været svag, kan den beslutte, at bestemte udgifter skal afholdes af de berørte medlemsstater og ikke over EU-budgettet (i fællesskabsterminologien hedder det, at Kommissionen som et led i »regnskabsafslutningen« vedtager »overensstemmelsesbeslutninger« om at »udelukke sådanne udgifter fra fællesskabsfinansiering«). Når Kommissionen beslutter at udelukke udgifter, trækker den beløbet for de udelukkede udgifter fra beløbene til de udbetalende organer.

Image

Image

| 4.4. | Generaldirektøren i Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug udarbejder hvert år en aktivitetsrapport om generaldirektoratets udgifter i regnskabsåret. Han afgiver samtidig en erklæring om udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

4.4.

Generaldirektøren i Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug udarbejder hvert år en aktivitetsrapport om generaldirektoratets udgifter i regnskabsåret. Han afgiver samtidig en erklæring om udgifternes lovlighed og formelle rigtighed.

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionens omfang

| 4.5. | Retten har: |
| --- | --- |

4.5.

Retten har:

| a) | gennemgået de attesterende organers arbejde (jf. punkt 4.7 og 4.8) |
| --- | --- |

a)

gennemgået de attesterende organers arbejde (jf. punkt 4.7 og 4.8)

| b) | evalueret kontrolordningerne, navnlig IFKS og kontrollen efter betalingernes afholdelse (jf. punkt 4.9-4.16) |
| --- | --- |

b)

evalueret kontrolordningerne, navnlig IFKS og kontrollen efter betalingernes afholdelse (jf. punkt 4.9-4.16)

| c) | selv testet udvalgte transaktioner (jf. punkt 4.17) |
| --- | --- |

c)

selv testet udvalgte transaktioner (jf. punkt 4.17)

| d) | gennemgået generaldirektøren for landbrugs aktivitetsrapport og erklæring (jf. punkt 4.18-4.23). |
| --- | --- |

d)

gennemgået generaldirektøren for landbrugs aktivitetsrapport og erklæring (jf. punkt 4.18-4.23).

| 4.6. | Punkt 4.24-4.46 indeholder Rettens vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed af udgifterne i forbindelse med den fælles landbrugspolitik. Vurderingen er i det store og hele baseret på ovennævnte beviskilder. Rettens bemærkninger om regnskabets rigtighed findes i kapitel 1, punkt 1.10 og 1.11. |
| --- | --- |

4.6.

Punkt 4.24-4.46 indeholder Rettens vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed af udgifterne i forbindelse med den fælles landbrugspolitik. Vurderingen er i det store og hele baseret på ovennævnte beviskilder. Rettens bemærkninger om regnskabets rigtighed findes i kapitel 1, punkt 1.10 og 1.11.

De attesterende organers arbejde

| 4.7. | De attesterende organers revision af de udbetalende organer omfatter en gennemgang af regnskaberne og af behandlingen og kontrollen af ansøgninger om udbetaling af støtte, der ydes som led i den fælles landbrugspolitik, samt en undersøgelse af, om de udbetalende organer opfylder kriterierne for godkendelse (jf. punkt 4.53). I henhold til de gældende EU-bestemmelser er de attesterende organer ikke forpligtet til at gennemgå landbrugernes eller eksportørernes støtteansøgninger (jf. punkt 4.8.c)) |
| --- | --- |

4.7.

De attesterende organers revision af de udbetalende organer omfatter en gennemgang af regnskaberne og af behandlingen og kontrollen af ansøgninger om udbetaling af støtte, der ydes som led i den fælles landbrugspolitik, samt en undersøgelse af, om de udbetalende organer opfylder kriterierne for godkendelse (jf. punkt 4.53). I henhold til de gældende EU-bestemmelser er de attesterende organer ikke forpligtet til at gennemgå landbrugernes eller eksportørernes støtteansøgninger (jf. punkt 4.8.c))

| 4.8. | Som led i sin årlige undersøgelse af regnskabsafslutningsproceduren (jf. punkt 4.55-4.61) gennemgik Retten det arbejde, der var foretaget af en række attesterende organer, der dækkede 80 % af udgifterne i 2003. Selv om Kommissionen satte spørgsmålstegn ved en række af de attesterende organers arbejde (jf. punkt 4.65), har Retten på grundlag af deres arbejde udledt følgende generelle konklusioner til brug ved udarbejdelsen af revisionserklæringen: |
| --- | --- |

4.8.

Som led i sin årlige undersøgelse af regnskabsafslutningsproceduren (jf. punkt 4.55-4.61) gennemgik Retten det arbejde, der var foretaget af en række attesterende organer, der dækkede 80 % af udgifterne i 2003. Selv om Kommissionen satte spørgsmålstegn ved en række af de attesterende organers arbejde (jf. punkt 4.65), har Retten på grundlag af deres arbejde udledt følgende generelle konklusioner til brug ved udarbejdelsen af revisionserklæringen:

| 4.8. | |
| --- | --- |

4.8.

| a) | Rapporterne giver sikkerhed for, at de finansielle oplysninger, som de udbetalende organer har forelagt (og som er opført i Kommissionens regnskaber), i det store hele er nøjagtige, men denne sikkerhed gælder ikke en række udbetalende organers oplysninger om debitorer (jf. punkt 4.61). |
| --- | --- |

a)

Rapporterne giver sikkerhed for, at de finansielle oplysninger, som de udbetalende organer har forelagt (og som er opført i Kommissionens regnskaber), i det store hele er nøjagtige, men denne sikkerhed gælder ikke en række udbetalende organers oplysninger om debitorer (jf. punkt 4.61).

| b) | Generelt giver rapporterne sikkerhed for, at de udbetalende organer har kontrolleret og gennemgået støtteansøgningerne i overensstemmelse med de gældende regler, men et betydeligt antal af de attesterende organer har afgivet en revisionspåtegning med forbehold, for så vidt angår bestemte udgiftsområder (jf. punkt 4.54). |
| --- | --- |

b)

Generelt giver rapporterne sikkerhed for, at de udbetalende organer har kontrolleret og gennemgået støtteansøgningerne i overensstemmelse med de gældende regler, men et betydeligt antal af de attesterende organer har afgivet en revisionspåtegning med forbehold, for så vidt angår bestemte udgiftsområder (jf. punkt 4.54).

| c) | De attesterende organers arbejde (således som defineret i forordning (EF) nr. 1663/95) er imidlertid ikke beregnet til at give — og giver heller ikke — direkte sikkerhed for, at støttemodtagernes oplysninger, som anvendes af de udbetalende organer til at beregne de skyldige beløb, er korrekte, og dermed, at betalingerne er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

c)

De attesterende organers arbejde (således som defineret i forordning (EF) nr. 1663/95) er imidlertid ikke beregnet til at give — og giver heller ikke — direkte sikkerhed for, at støttemodtagernes oplysninger, som anvendes af de udbetalende organer til at beregne de skyldige beløb, er korrekte, og dermed, at betalingerne er lovlige og formelt rigtige.

| c) | Det attesterende organs arbejde går ud på at sikre, at regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og pålidelige. |
| --- | --- |

c)

Det attesterende organs arbejde går ud på at sikre, at regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og pålidelige.

IFKS

| 4.9. | IFKS omfatter en elektronisk database over landbrugsbedrifter og støtteansøgninger, et system til identifikation af marker, et system til identifikation og registrering af dyr og en ordning for administrativ kontrol og kontrol på stedet. IFKS finder direkte anvendelse på udgifter til ordningerne for arealstøtte (jf. punkt 4.24-4.30) og dyrepræmier (jf. punkt 4.31-4.34). Ansøgninger om støtte under en række andre ordninger skal være kompatible med dette system (jf. punkt 4.35). |
| --- | --- |

4.9.

IFKS omfatter en elektronisk database over landbrugsbedrifter og støtteansøgninger, et system til identifikation af marker, et system til identifikation og registrering af dyr og en ordning for administrativ kontrol og kontrol på stedet. IFKS finder direkte anvendelse på udgifter til ordningerne for arealstøtte (jf. punkt 4.24-4.30) og dyrepræmier (jf. punkt 4.31-4.34). Ansøgninger om støtte under en række andre ordninger skal være kompatible med dette system (jf. punkt 4.35).

| 4.10. | Retten fortsatte undersøgelsen af gennemførelsen af IFKS (jf. punkt 4.9-4.13 i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2002). I 2003 undersøgte Retten den måde, hvorpå yderligere syv udbetalende organer gennemførte IFKS (Niedersachsen (Tyskland), Extremadura (Spanien), Luxembourg, Østrig, Finland, RPA og DARD (Det Forenede Kongerige)), og den foretog en fornyet undersøgelse af fem organer, hvor Retten havde konstateret problemer i 2002 (Bayern (Tyskland), ONIC og Ofival (Frankrig), Laser (Nederlandene) og AGEA (Italien)). |
| --- | --- |

4.10.

Retten fortsatte undersøgelsen af gennemførelsen af IFKS (jf. punkt 4.9-4.13 i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2002). I 2003 undersøgte Retten den måde, hvorpå yderligere syv udbetalende organer gennemførte IFKS (Niedersachsen (Tyskland), Extremadura (Spanien), Luxembourg, Østrig, Finland, RPA og DARD (Det Forenede Kongerige)), og den foretog en fornyet undersøgelse af fem organer, hvor Retten havde konstateret problemer i 2002 (Bayern (Tyskland), ONIC og Ofival (Frankrig), Laser (Nederlandene) og AGEA (Italien)).

| 4.11. | De væsentligste revisionsresultater var følgende: |
| --- | --- |

4.11.

De væsentligste revisionsresultater var følgende:

| 4.11. | |
| --- | --- |

4.11.

| a) | De administrative kontroller (navnlig krydskontroller med databaser vedrørende marker eller dyr) var gode eller tilfredsstillende hos alle udbetalende organer med undtagelse af Luxembourg (arealstøtte og dyrepræmier). I Østrig og Nordirland var flere bøder vedrørende ansøgninger om dyrepræmier ikke blevet beregnet rigtigt eller pålagt i overensstemmelse med reglerne. |
| --- | --- |

a)

De administrative kontroller (navnlig krydskontroller med databaser vedrørende marker eller dyr) var gode eller tilfredsstillende hos alle udbetalende organer med undtagelse af Luxembourg (arealstøtte og dyrepræmier). I Østrig og Nordirland var flere bøder vedrørende ansøgninger om dyrepræmier ikke blevet beregnet rigtigt eller pålagt i overensstemmelse med reglerne.

| a) | De punkter, som Revisionsretten påtaler vedrørende Østrig og Nordirland, vil blive fulgt op i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren. Situationen i Luxembourg behandles i samme forbindelse. |
| --- | --- |

a)

De punkter, som Revisionsretten påtaler vedrørende Østrig og Nordirland, vil blive fulgt op i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren. Situationen i Luxembourg behandles i samme forbindelse.

| b) | Risikoanalyserne og procedurerne for udvælgelse af ansøgninger til stedlig kontrol var generelt mangelfulde (jf. også punkt 4.26). |
| --- | --- |

b)

Risikoanalyserne og procedurerne for udvælgelse af ansøgninger til stedlig kontrol var generelt mangelfulde (jf. også punkt 4.26).

| b) | Revisionsrettens bemærkninger er i overensstemmelse med Kommissionens egne konklusioner, der førte til indgående drøftelser med medlemsstaterne og en markant skærpet IFKS-lovgivning med virkning fra regnskabsåret 2004. |
| --- | --- |

b)

Revisionsrettens bemærkninger er i overensstemmelse med Kommissionens egne konklusioner, der førte til indgående drøftelser med medlemsstaterne og en markant skærpet IFKS-lovgivning med virkning fra regnskabsåret 2004.

| c) | Hovedparten af de stedlige kontroller blev gennemført på tilfredsstillende vis, men der blev konstateret svagheder i de fleste udbetalende organer, og kvaliteten af kontrollerne var ringere for dyrepræmiernes vedkommende end for arealstøttens (for eksempel DARD (Nordirland, Det Forenede Kongerige), hvor kontrolbesøgene blev anmeldt alt for lang tid i forvejen). |
| --- | --- |

c)

Hovedparten af de stedlige kontroller blev gennemført på tilfredsstillende vis, men der blev konstateret svagheder i de fleste udbetalende organer, og kvaliteten af kontrollerne var ringere for dyrepræmiernes vedkommende end for arealstøttens (for eksempel DARD (Nordirland, Det Forenede Kongerige), hvor kontrolbesøgene blev anmeldt alt for lang tid i forvejen).

| c) | De to ordninger er væsensforskellige. De forskellige oksekødspræmier vedrører forskellige typer dyr og er underlagt forskellige betingelser. Dette har ud over behovet for at kontrollere dyrenes bevægelser en væsentlig indflydelse på kontrollens karakter. |
| --- | --- |

c)

De to ordninger er væsensforskellige. De forskellige oksekødspræmier vedrører forskellige typer dyr og er underlagt forskellige betingelser. Dette har ud over behovet for at kontrollere dyrenes bevægelser en væsentlig indflydelse på kontrollens karakter.

| d) | Indberetningen af kontrolresultaterne var mangelfuld for mange af de udbetalende organers vedkommende. De oplysninger, som Niedersachsen, Luxembourg, e og RPA England (alle dyrepræmier) sendte til Kommissionen, var behæftet med væsentlige fejl og anomalier. De resultater, der indberettes vedrørende dyrepræmier, er mindre pålidelige end resultaterne vedrørende arealstøtte. |
| --- | --- |

d)

Indberetningen af kontrolresultaterne var mangelfuld for mange af de udbetalende organers vedkommende. De oplysninger, som Niedersachsen, Luxembourg, e og RPA England (alle dyrepræmier) sendte til Kommissionen, var behæftet med væsentlige fejl og anomalier. De resultater, der indberettes vedrørende dyrepræmier, er mindre pålidelige end resultaterne vedrørende arealstøtte.

Bilag 2 og 3
  indeholder mere detaljerede oplysninger om Rettens revisionsresultater.

| d) | Kommissionen har også konstateret de uoverensstemmelser, som Revisionsretten nævner. Alt i alt anses statistikkerne for at være så pålidelige, som det er nødvendigt for det pågældende formål, dvs. til kontrol af overholdelsen af støtteregler og kontrolordninger. Retten anvender de data, som Kommissionen har anmodet om og samordnet, og oplysningernes præsentation i tabeller bygger normalt på de data, som Kommissionen selv er kommet frem til. Dyrepræmieordningerne er mere forskelligartede end markafgrødeordningerne, hvilket forklarer indberetningsvanskelighederne. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen har også konstateret de uoverensstemmelser, som Revisionsretten nævner. Alt i alt anses statistikkerne for at være så pålidelige, som det er nødvendigt for det pågældende formål, dvs. til kontrol af overholdelsen af støtteregler og kontrolordninger. Retten anvender de data, som Kommissionen har anmodet om og samordnet, og oplysningernes præsentation i tabeller bygger normalt på de data, som Kommissionen selv er kommet frem til. Dyrepræmieordningerne er mere forskelligartede end markafgrødeordningerne, hvilket forklarer indberetningsvanskelighederne.

Revisionsretten fastslår, som rigtig er, at oplysningerne fra medlemsstaterne ikke altid er helt korrekte eller forelagt inden for de i lovgivningen fastsatte frister, i hvilket tilfælde Kommissionen foretager en hurtig opfølgning og revision i forbindelse med regnskabsafslutningen. I Niedersachsens tilfælde er der fremlagt reviderede oplysninger.

| 4.12. | I de 14 medlemsstater, hvor IFKS er gennemført tilfredsstillende (ikke Grækenland), er resultaterne af IFKS-kontrollerne en vigtig beviskilde, når lovligheden og den formelle rigtighed af transaktionerne under den fælles landbrugspolitik skal vurderes. Ovennævnte fejl i forbindelse med indberetningen af resultater, navnlig resultaterne af kontrollen af dyrepræmier (jf. punkt 4.31 og 4.32), gør de forelagte tal mindre pålidelige, og det forhold, at der i de kontrolresultater, der sendes til Kommissionen, ikke skelnes mellem de forskellige former for arealstøtte, og at resultaterne også omfatter kontrol af foderarealer, gør oplysningerne om arealstøtte mindre anvendelige (jf. punkt 4.24-4.30). |
| --- | --- |

4.12.

I de 14 medlemsstater, hvor IFKS er gennemført tilfredsstillende (ikke Grækenland), er resultaterne af IFKS-kontrollerne en vigtig beviskilde, når lovligheden og den formelle rigtighed af transaktionerne under den fælles landbrugspolitik skal vurderes. Ovennævnte fejl i forbindelse med indberetningen af resultater, navnlig resultaterne af kontrollen af dyrepræmier (jf. punkt 4.31 og 4.32), gør de forelagte tal mindre pålidelige, og det forhold, at der i de kontrolresultater, der sendes til Kommissionen, ikke skelnes mellem de forskellige former for arealstøtte, og at resultaterne også omfatter kontrol af foderarealer, gør oplysningerne om arealstøtte mindre anvendelige (jf. punkt 4.24-4.30).

| 4.12. | Kommissionen finder, at den statistiske indberetning er et vældigt godt redskab til at kontrollere, om udgifterne under den fælles landbrugspolitik er lovlige og formelt rigtige. Kort sagt bliver sådanne uoverensstemmelser behørigt korrigeret i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren. |
| --- | --- |

4.12.

Kommissionen finder, at den statistiske indberetning er et vældigt godt redskab til at kontrollere, om udgifterne under den fælles landbrugspolitik er lovlige og formelt rigtige. Kort sagt bliver sådanne uoverensstemmelser behørigt korrigeret i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren.

Selv om det må erkendes, at mere detaljerede statistiske oplysninger fra medlemsstaterne kunne skabe større sikkerhed, ville udbyttet dog ikke stå mål med indsatsen, og der er et klart behov for at forenkle de administrative procedurer.

Kontrol efter afholdelse af betalinger i medfør af forordning (EØF) nr. 4045/89

| 4.13. | Hver medlemsstat skal opstille et program for kontrol — efter afholdelse af betalinger — af støttemodtagende eller betalingspligtige virksomheders forretningspapirer. Kontrolordningen dækker en lang række støtteordninger under den fælles landbrugspolitik, herunder eksportrestitutioner, forarbejdningsstøtte, navnlig støtte til forarbejdning af bomuld, olivenolie og tobak, og nogle udgifter til udvikling af landdistrikterne. Medlemsstaterne skal sikre sig, at foranstaltningerne faktisk er blevet gennemført, og at de er blevet gennemført korrekt og de skal sørge for at tilbagesøge beløb, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder eller forsømmelse. |
| --- | --- |

4.13.

Hver medlemsstat skal opstille et program for kontrol — efter afholdelse af betalinger — af støttemodtagende eller betalingspligtige virksomheders forretningspapirer. Kontrolordningen dækker en lang række støtteordninger under den fælles landbrugspolitik, herunder eksportrestitutioner, forarbejdningsstøtte, navnlig støtte til forarbejdning af bomuld, olivenolie og tobak, og nogle udgifter til udvikling af landdistrikterne. Medlemsstaterne skal sikre sig, at foranstaltningerne faktisk er blevet gennemført, og at de er blevet gennemført korrekt og de skal sørge for at tilbagesøge beløb, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder eller forsømmelse.

| 4.14. | I forbindelse med sin undersøgelse af anvendelsen af forordningen aflagde Retten besøg i 11 medlemsstater og Kommissionen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Revisionen dækkede perioden juli 2002-juni 2003, og medlemsstaterne skulle aflægge beretning om denne periode inden udgangen af 2003. For de fleste medlemsstaters vedkommende var der tale om betalinger afholdt i 2001. Retten undersøgte, hvordan de enkelte medlemsstater planlagde og gennemførte kontrollen, og hvordan de aflagde beretning om og førte tilsyn med kontrollen. Retten undersøgte kvaliteten af de systemer, som medlemsstaterne fremover vil anvende til kontrol og om nødvendigt korrektion af den støtte, der blev udbetalt i 2003. |
| --- | --- |

4.14.

I forbindelse med sin undersøgelse af anvendelsen af forordningen aflagde Retten besøg i 11 medlemsstater og Kommissionen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Revisionen dækkede perioden juli 2002-juni 2003, og medlemsstaterne skulle aflægge beretning om denne periode inden udgangen af 2003. For de fleste medlemsstaters vedkommende var der tale om betalinger afholdt i 2001. Retten undersøgte, hvordan de enkelte medlemsstater planlagde og gennemførte kontrollen, og hvordan de aflagde beretning om og førte tilsyn med kontrollen. Retten undersøgte kvaliteten af de systemer, som medlemsstaterne fremover vil anvende til kontrol og om nødvendigt korrektion af den støtte, der blev udbetalt i 2003.

| 4.15. | Retten konstaterede følgende: |
| --- | --- |

4.15.

Retten konstaterede følgende:

| 4.15. | |
| --- | --- |

4.15.

| a) | Koordineringsenhederne i medlemsstaterne opstillede generelt kontrolplanerne i overensstemmelse med forordningen, men kun halvdelen af de kontroller, der var planlagt for perioden, var afsluttet ved udgangen af 2003, selv om medlemsstaterne havde indberettet et højere antal til Kommissionen. |
| --- | --- |

a)

Koordineringsenhederne i medlemsstaterne opstillede generelt kontrolplanerne i overensstemmelse med forordningen, men kun halvdelen af de kontroller, der var planlagt for perioden, var afsluttet ved udgangen af 2003, selv om medlemsstaterne havde indberettet et højere antal til Kommissionen.

| a) | Ifølge medlemsstaternes årsrapporter var antallet af afsluttede kontroller på 2 469, hvilket udgør 63 % af de for perioden planlagte kontroller (3 907). |
| --- | --- |

a)

Ifølge medlemsstaternes årsrapporter var antallet af afsluttede kontroller på 2 469, hvilket udgør 63 % af de for perioden planlagte kontroller (3 907).

Yderligere 33 % af de planlagte kontroller var angivet som »igangværende«; arbejdet på stedet havde allerede fundet sted for flertallet af disse, og enten var rapporten endnu ikke udarbejdet, eller også afventedes der et svar på en anmodning til en anden medlemsstat om gensidig bistand. Der er en frist på indtil seks måneder for at svare på sådanne anmodninger om gensidig bistand.

| b) | En femtedel af de kontroller, Retten undersøgte, var helt upålidelige. Under en tredjedel af kontrollerne var efter Rettens opfattelse helt tilfredsstillende (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

b)

En femtedel af de kontroller, Retten undersøgte, var helt upålidelige. Under en tredjedel af kontrollerne var efter Rettens opfattelse helt tilfredsstillende (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| b) | Kommissionen er ikke i stand til at bekræfte Rettens konklusion. Kommissionen vil tage hensyn til disse forhold i sit fremtidige kontrolarbejde i forbindelse med forordning (EØF) nr. 4045/89. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen er ikke i stand til at bekræfte Rettens konklusion. Kommissionen vil tage hensyn til disse forhold i sit fremtidige kontrolarbejde i forbindelse med forordning (EØF) nr. 4045/89.

| c) | Statistikkerne over kontrolresultaterne i koordineringsenhedernes årsrapporter præsenteres ikke i et format, der gør det muligt at foretage en relevant analyse og sammenligning. Det skyldes primært, at det ikke er et lovkrav, at der skal indberettes indbyrdes forskellige fejlprocenter inden for de forskellige udgiftsområder. |
| --- | --- |

c)

Statistikkerne over kontrolresultaterne i koordineringsenhedernes årsrapporter præsenteres ikke i et format, der gør det muligt at foretage en relevant analyse og sammenligning. Det skyldes primært, at det ikke er et lovkrav, at der skal indberettes indbyrdes forskellige fejlprocenter inden for de forskellige udgiftsområder.

| c) | De modtagne oplysninger analyseres og behandles af Kommissionens tjenestegrene for at muliggøre en sammenligning mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

c)

De modtagne oplysninger analyseres og behandles af Kommissionens tjenestegrene for at muliggøre en sammenligning mellem medlemsstaterne.

| d) | Kommissionen har ikke opstillet et kontrolprogram til sikring af effektiviteten af den gennemførte kontrol (de seneste kontroller blev gennemført i 1999/2000). |
| --- | --- |

d)

Kommissionen har ikke opstillet et kontrolprogram til sikring af effektiviteten af den gennemførte kontrol (de seneste kontroller blev gennemført i 1999/2000).

| d) | Der er i de foregående år gennemført sådanne kontrolprogrammer på grundlag af risikoanalyse, og der er ved at blive gennemført endnu en række kontroller. |
| --- | --- |

d)

Der er i de foregående år gennemført sådanne kontrolprogrammer på grundlag af risikoanalyse, og der er ved at blive gennemført endnu en række kontroller.

Endvidere evalueres gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 4045/89 også med hensyn til eksportrestitutionerne, der er det største udgiftsområde under forordningen. De seneste revisioner af differentierede restitutioner, forudbetaling og oprindelse omfattede hver især en vurdering af, om kontrollen i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89 bidrog til at påvise de særlige risici, der var involveret.

| e) | Kommissionen meldte ikke skriftligt tilbage på medlemsstaternes risikoanalyser, kontrolplaner eller årsrapporter (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

e)

Kommissionen meldte ikke skriftligt tilbage på medlemsstaternes risikoanalyser, kontrolplaner eller årsrapporter (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| e) | Kommissionens tjenestegrene har for den undersøgte periode opnået yderligere sikkerhed gennem uformelle drøftelser og ved at anmode om oplysninger. |
| --- | --- |

e)

Kommissionens tjenestegrene har for den undersøgte periode opnået yderligere sikkerhed gennem uformelle drøftelser og ved at anmode om oplysninger.

I 2004 gennemførte Kommissionens tjenestegrene betydelige forbedringer af overvågningen og kontrollen vedrørende dette aspekt gennem officielle breve til flere medlemsstater med henblik på at forbedre den foreslåede risikoanalyse.

| 4.16. | Hvis den udføres korrekt, er kontrollen efter afholdelsen af betalinger et værdifuldt værktøj til identificering af uretmæssige betalinger under den fælles landbrugspolitik (jf.
  figur 4.3
  ). Den måde, hvorpå medlemsstaterne på nuværende tidspunkt indberetter kontrolresultater, hjælper imidlertid ikke Kommissionen, når den skal finde frem til og vurdere de største risici for uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

4.16.

Hvis den udføres korrekt, er kontrollen efter afholdelsen af betalinger et værdifuldt værktøj til identificering af uretmæssige betalinger under den fælles landbrugspolitik (jf.
  figur 4.3
  ). Den måde, hvorpå medlemsstaterne på nuværende tidspunkt indberetter kontrolresultater, hjælper imidlertid ikke Kommissionen, når den skal finde frem til og vurdere de største risici for uregelmæssigheder.

| 4.16. | Der gennemføres hvert år over 3 000 kontroller. Der var ultimo 2003 i den pågældende periode blevet afsløret 320 uregelmæssigheder, og dette antal vil stige, når de igangværende kontroller er blevet afsluttet. I perioden 2001-2003 blev OLAF underrettet om 860 uregelmæssigheder som følge af kontrollen efter forordning (EØF) nr. 4045/89. Kontrol efter betalingernes afholdelse er ikke blot et vigtigt middel til at afsløre uregelmæssigheder, men er også et vigtigt præventivt middel. |
| --- | --- |

4.16.

Der gennemføres hvert år over 3 000 kontroller. Der var ultimo 2003 i den pågældende periode blevet afsløret 320 uregelmæssigheder, og dette antal vil stige, når de igangværende kontroller er blevet afsluttet. I perioden 2001-2003 blev OLAF underrettet om 860 uregelmæssigheder som følge af kontrollen efter forordning (EØF) nr. 4045/89. Kontrol efter betalingernes afholdelse er ikke blot et vigtigt middel til at afsløre uregelmæssigheder, men er også et vigtigt præventivt middel.

Image

Rettens stikprøve af transaktioner

| 4.17. | Retten har undersøgt en repræsentativ stikprøve på 203 betalinger, som var udtaget af 25 udbetalende organers udgifter (disse organer var tilsammen ansvarlige for 75 % af de fælles landbrugsudgifter) og af de udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen. Formålet med disse test var at få direkte revisionsbevis for, at betalingerne var afholdt i overensstemmelse med reglerne og til en støtteberettiget aktivitet. Sådanne test giver pålidelige revisionsbeviser, for så vidt angår udgifterne til arealstøtte, og, omend i mindre grad, til dyrepræmier, hvor revisorerne normalt har adgang til materielle revisionsbeviser. Men når det gælder eksportrestitutioner eller støtte udbetalt på grundlag af producerede mængder, kan revisorerne kun foretage dokumentkontrol. Disse dokumenters pålidelighed som revisionsbevis afhænger af både transaktionens art og kontrolsystemet (jf. også punkt 4.36, 4.37 og 4.46). |
| --- | --- |

4.17.

Retten har undersøgt en repræsentativ stikprøve på 203 betalinger, som var udtaget af 25 udbetalende organers udgifter (disse organer var tilsammen ansvarlige for 75 % af de fælles landbrugsudgifter) og af de udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen. Formålet med disse test var at få direkte revisionsbevis for, at betalingerne var afholdt i overensstemmelse med reglerne og til en støtteberettiget aktivitet. Sådanne test giver pålidelige revisionsbeviser, for så vidt angår udgifterne til arealstøtte, og, omend i mindre grad, til dyrepræmier, hvor revisorerne normalt har adgang til materielle revisionsbeviser. Men når det gælder eksportrestitutioner eller støtte udbetalt på grundlag af producerede mængder, kan revisorerne kun foretage dokumentkontrol. Disse dokumenters pålidelighed som revisionsbevis afhænger af både transaktionens art og kontrolsystemet (jf. også punkt 4.36, 4.37 og 4.46).

| 4.17. | De kontrolordninger, der gælder for udgifterne under den fælles landbrugspolitik, omfatter generelt fysisk kontrol af en vis procentdel af transaktionerne, 100 % dokumentkontrol, sanktioner, kontrol efter betalingernes afholdelse i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89 og/eller forenelighed med IFKS. |
| --- | --- |

4.17.

De kontrolordninger, der gælder for udgifterne under den fælles landbrugspolitik, omfatter generelt fysisk kontrol af en vis procentdel af transaktionerne, 100 % dokumentkontrol, sanktioner, kontrol efter betalingernes afholdelse i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89 og/eller forenelighed med IFKS.

Den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug

| 4.18. | Aktivitetsrapporten indeholder en beskrivelse af Generaldirektoratet for Landbrugs aktiviteter i 2003 samt en erklæring fra generaldirektøren om, at kontrolprocedurerne giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Sigtet med erklæringen er at give ledelsen sikkerhed for, at det interne kontrolsystem fungerer tilfredsstillende. Generaldirektøren tager i sin erklæring forbehold vedrørende fem forhold. To af disse forbehold har relation til de fælles landbrugsudgifter og går på, dels at Det Internationale Olivenråds forvaltning og administration fortsat giver anledning til bekymring, dels at IFKS ikke er gennemført fuldt ud i Grækenland. I rapporten redegøres der for de fremskridt, der er sket på disse to områder siden 2002, og det konkluderes, at det på trods af disse fremskridt endnu ikke er klart, om de påpegede problemer er blevet løst. |
| --- | --- |

4.18.

Aktivitetsrapporten indeholder en beskrivelse af Generaldirektoratet for Landbrugs aktiviteter i 2003 samt en erklæring fra generaldirektøren om, at kontrolprocedurerne giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Sigtet med erklæringen er at give ledelsen sikkerhed for, at det interne kontrolsystem fungerer tilfredsstillende. Generaldirektøren tager i sin erklæring forbehold vedrørende fem forhold. To af disse forbehold har relation til de fælles landbrugsudgifter og går på, dels at Det Internationale Olivenråds forvaltning og administration fortsat giver anledning til bekymring, dels at IFKS ikke er gennemført fuldt ud i Grækenland. I rapporten redegøres der for de fremskridt, der er sket på disse to områder siden 2002, og det konkluderes, at det på trods af disse fremskridt endnu ikke er klart, om de påpegede problemer er blevet løst.

| 4.19. | For så vidt angår de fælles landbrugsudgifter, som forvaltes i samarbejde med medlemsstaterne, baserer generaldirektørens sin erklæring på: |
| --- | --- |

4.19.

For så vidt angår de fælles landbrugsudgifter, som forvaltes i samarbejde med medlemsstaterne, baserer generaldirektørens sin erklæring på:

| a) | beslutningen om regnskabsafslutning for 2002 (ikke 2003) |
| --- | --- |

a)

beslutningen om regnskabsafslutning for 2002 (ikke 2003)

| b) | overensstemmelsesbeslutninger (jf. punkt 4.70), som er vedtaget i 2003 og ikke omfatter korrektioner vedrørende regnskabsåret 2003 (Kommissionens overensstemmelsesbeslutninger om udgifterne i 2003 vil blive vedtaget i de kommende år) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

b)

overensstemmelsesbeslutninger (jf. punkt 4.70), som er vedtaget i 2003 og ikke omfatter korrektioner vedrørende regnskabsåret 2003 (Kommissionens overensstemmelsesbeslutninger om udgifterne i 2003 vil blive vedtaget i de kommende år) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.20. | Med andre ord dækker erklæringen transaktioner, som er gennemført i regnskabsår forud for regnskabsåret 2003. Den er ikke beregnet til at give — og giver heller ikke — en sikkerhed, som kan danne grundlag for Rettens revisionserklæring for 2003. |
| --- | --- |

4.20.

Med andre ord dækker erklæringen transaktioner, som er gennemført i regnskabsår forud for regnskabsåret 2003. Den er ikke beregnet til at give — og giver heller ikke — en sikkerhed, som kan danne grundlag for Rettens revisionserklæring for 2003.

| 4.19.-4.20. | Den revisionserklæring, som generaldirektøren for GD for Landbrug afgiver, er for EUGFL-Garantisektionens vedkommende baseret på følgende forhold: |
| --- | --- |

4.19.-4.20.

Den revisionserklæring, som generaldirektøren for GD for Landbrug afgiver, er for EUGFL-Garantisektionens vedkommende baseret på følgende forhold:

Eksistensen af en effektiv regnskabsafslutningsprocedure som fastsat i finansforordningens artikel 53, stk. 5. De pålagte finansielle korrektioner er baseret på Kommissionens kontrolbesøg i medlemsstaterne. Det forhold, at beslutninger om regnskabsafslutning foretages nogle år efter den pågældende udgifts afholdelse, er en integrerende del af proceduren, som omfatter medlemsstaternes rettigheder til at reagere på kontrolresultaterne.

Den sikkerhed, som opnås gennem betalingsorganernes godkendelse, den årlige attesteringsprocedure og IFKS. Disse forhold bevirker, at der er en stor tillid til kontrollen med de anmeldte udgifter.

Også en række andre forhold bidrager til at skabe grundlaget for sikkerheden, nemlig resultaterne af Kommissionens interne revisionstjenestes og den interne revisionsenheds arbejde samt eventuelle oplysninger fra OLAF. Generaldirektoratet for Landbrug tager også hensyn til de oplysninger, som det modtager fra Revisionsretten.

Som det fremgår af ovenstående, dækker erklæringen transaktionerne i 2003.

| 4.21. | De systemer, der er etableret til overvågning af udgifterne til den fælles landbrugspolitik, forsyner Generaldirektoratet for Landbrug med en lang række data, der har relation til de pågældende udgifters lovlighed og formelle rigtighed. Via IFKS bliver der fundet frem til mange ukorrekte støtteansøgninger, og via IFKS kan betalinger blokeres og der kan iværksættes sanktioner over for landbrugere, der i deres støtteansøgninger har anmeldt alt for høje udgifter. |
| --- | --- |

4.21.

De systemer, der er etableret til overvågning af udgifterne til den fælles landbrugspolitik, forsyner Generaldirektoratet for Landbrug med en lang række data, der har relation til de pågældende udgifters lovlighed og formelle rigtighed. Via IFKS bliver der fundet frem til mange ukorrekte støtteansøgninger, og via IFKS kan betalinger blokeres og der kan iværksættes sanktioner over for landbrugere, der i deres støtteansøgninger har anmeldt alt for høje udgifter.

| 4.22. | Den årlige aktivitetsrapport omhandler hverken resultaterne af de kontroller, der er foretaget inden for rammerne af kontrolordningerne, eller disse ordningers åbenlyse svagheder. Det fremgår heller ikke af rapporten, at Kommissionen bliver ved med at udskyde afslutningen af 21 udbetalende organers regnskaber for 2001 og 2002 (jf. punkt 4.66). Og rapporten indeholder ingen bemærkninger om de overensstemmelsesbeslutninger, der blev vedtaget i 2003, og om deres indvirkning på budgettet. |
| --- | --- |

4.22.

Den årlige aktivitetsrapport omhandler hverken resultaterne af de kontroller, der er foretaget inden for rammerne af kontrolordningerne, eller disse ordningers åbenlyse svagheder. Det fremgår heller ikke af rapporten, at Kommissionen bliver ved med at udskyde afslutningen af 21 udbetalende organers regnskaber for 2001 og 2002 (jf. punkt 4.66). Og rapporten indeholder ingen bemærkninger om de overensstemmelsesbeslutninger, der blev vedtaget i 2003, og om deres indvirkning på budgettet.

| 4.22. | Den årlige aktivitetsrapport skal omhandle de hovedresultater, der er opnået som led i en tjenestes aktiviteter, og evaluere, i hvilken grad de opfylder det program, der er bebudet i den årlige forvaltningsplan. De gældende kontrolordninger skal beskrives, og de konstaterede svagheder, som måtte anses for at have en væsentlig indflydelse på generaldirektørens revisionserklæring, skal der tages forbehold for samt bestemmes og kvantificeres på behørig vis. |
| --- | --- |

4.22.

Den årlige aktivitetsrapport skal omhandle de hovedresultater, der er opnået som led i en tjenestes aktiviteter, og evaluere, i hvilken grad de opfylder det program, der er bebudet i den årlige forvaltningsplan. De gældende kontrolordninger skal beskrives, og de konstaterede svagheder, som måtte anses for at have en væsentlig indflydelse på generaldirektørens revisionserklæring, skal der tages forbehold for samt bestemmes og kvantificeres på behørig vis.

Blandt disse kontrolordninger informerer specielt GD for Landbrugs årlige aktivitetsrapport for 2003 om de gældende ordninger for regnskabsafslutning og om Kommissionens beslutninger om regnskabsafslutning igennem året, og den sætter tal på overensstemmelsesbeslutningerne. Der gøres bevids en indsats for at holde rapporten kort, og derfor redegøres der ikke specielt for alle emner. Som Revisionsretten anfører, kunne GD for Landbrug overveje at anlægge en bredere indfaldsvinkel i sine fremtidige årlige aktivitetsrapporter, herunder en mere omfattende beskrivelse af de forhold, som den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes garanti er baseret på.

| 4.23. | I rapporten anføres det, at 14 af standarderne for intern kontrol var blevet gennemført fuldt ud pr. 31. december 2003. I februar 2004 var kun fire standarder ikke gennemført fuldt ud. Kommissionens interne revisionstjeneste gennemførte i oktober 2003 en dybtgående revision af Generaldirektoratet for Landbrug og fremsatte i den forbindelse en række bemærkninger om standarderne for intern kontrol. Generaldirektoratet for Landbrug accepterede de fleste af disse anbefalinger, og der blev truffet korrigerende foranstaltninger som beskrevet i den årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

4.23.

I rapporten anføres det, at 14 af standarderne for intern kontrol var blevet gennemført fuldt ud pr. 31. december 2003. I februar 2004 var kun fire standarder ikke gennemført fuldt ud. Kommissionens interne revisionstjeneste gennemførte i oktober 2003 en dybtgående revision af Generaldirektoratet for Landbrug og fremsatte i den forbindelse en række bemærkninger om standarderne for intern kontrol. Generaldirektoratet for Landbrug accepterede de fleste af disse anbefalinger, og der blev truffet korrigerende foranstaltninger som beskrevet i den årlige aktivitetsrapport.

Rettens vurdering af udgiftsområderne inden for landbrugspolitikken

Arealstøtteordninger

| 4.24. | Udgifterne til afgrødestøtte, som udbetales på grundlag af det anmeldte areal, beløb sig i 2003 til 16 340 millioner euro. Det svarer til 36 % af de fælles landbrugsudgifter. Alle disse udgifter er omfattet af IFKS. |
| --- | --- |

4.24.

Udgifterne til afgrødestøtte, som udbetales på grundlag af det anmeldte areal, beløb sig i 2003 til 16 340 millioner euro. Det svarer til 36 % af de fælles landbrugsudgifter. Alle disse udgifter er omfattet af IFKS.

| 4.25. | Resultaterne af IFKS-inspektionerne af arealanmeldelser i 2002 (der resulterede i udbetaling af støtte i 2003) fremgår af
  tabel 4.1
  . Disse resultater dækker såvel markafgrøder (56 % af det samlede kontrollerede areal), som foderarealer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), som der ikke udbetales støtte for på basis af det dyrkede areal. Det er ikke muligt at skelne mellem inspektionsresultaterne for de forskellige afgrøder (hvede, proteinafgrøder, hård hvede etc.) eller at se, hvornår der er tale om inspektion af foderarealer (som der ikke udbetales arealstøtte for). Det ovenfor anførte samlede tal omfatter derfor ikke kun arealstøtteordninger, og udsving mellem de forskellige støtteordninger kommer ikke frem. |
| --- | --- |

4.25.

Resultaterne af IFKS-inspektionerne af arealanmeldelser i 2002 (der resulterede i udbetaling af støtte i 2003) fremgår af
  tabel 4.1
  . Disse resultater dækker såvel markafgrøder (56 % af det samlede kontrollerede areal), som foderarealer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), som der ikke udbetales støtte for på basis af det dyrkede areal. Det er ikke muligt at skelne mellem inspektionsresultaterne for de forskellige afgrøder (hvede, proteinafgrøder, hård hvede etc.) eller at se, hvornår der er tale om inspektion af foderarealer (som der ikke udbetales arealstøtte for). Det ovenfor anførte samlede tal omfatter derfor ikke kun arealstøtteordninger, og udsving mellem de forskellige støtteordninger kommer ikke frem.

| 4.25. | Selv om det må erkendes, at mere detaljerede statistiske oplysninger fra medlemsstaterne kunne skabe en større sikkerhed, ville udbyttet dog ikke stå mål med indsatsen, og der er et klart behov for at forenkle de administrative procedurer. |
| --- | --- |

4.25.

Selv om det må erkendes, at mere detaljerede statistiske oplysninger fra medlemsstaterne kunne skabe en større sikkerhed, ville udbyttet dog ikke stå mål med indsatsen, og der er et klart behov for at forenkle de administrative procedurer.

| 4.26. | Den samlede fejlprocent, som blev indberettet til Kommissionen, var på 1,7 % (til sammenligning var den 1,3 % for støttebetalingerne i 2002 og 2,4 % i 2001). Det samlede tal omfatter resultaterne af inspektionerne af tilfældigt udvalgte udgiftsanmeldelser og udgiftsanmeldelser udvalgt på basis af risikoanalyser. Den samlede fejlprocent for tilfældigt udvalgte transaktioner var på 2,4 % mod 1,5 % for transaktioner udvalgt på basis af risikoanalyser (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.26.

Den samlede fejlprocent, som blev indberettet til Kommissionen, var på 1,7 % (til sammenligning var den 1,3 % for støttebetalingerne i 2002 og 2,4 % i 2001). Det samlede tal omfatter resultaterne af inspektionerne af tilfældigt udvalgte udgiftsanmeldelser og udgiftsanmeldelser udvalgt på basis af risikoanalyser. Den samlede fejlprocent for tilfældigt udvalgte transaktioner var på 2,4 % mod 1,5 % for transaktioner udvalgt på basis af risikoanalyser (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.26. | Hvis sammenligningen er begrænset til de 14 medlemmer, som har gennemført IFKS tilfredsstillende (se punkt 4.47 a)), er den samlede fejlprocent, som medlemsstaterne har meddelt Kommissionen, følgende: |
| --- | --- |

4.26.

Hvis sammenligningen er begrænset til de 14 medlemmer, som har gennemført IFKS tilfredsstillende (se punkt 4.47 a)), er den samlede fejlprocent, som medlemsstaterne har meddelt Kommissionen, følgende:

| Fejlprocent | Samlet fejlprocent | Fejlprocent
  Tilfældigt udvalg | Fejlprocent
  Risikoanalyse |
| --- | --- | --- | --- |
| > 0 % | 1,5 % | 1,6 % | 1,5 % |
| > 3 % | 1,4 % | 1,4 % | 1,4 % |
| > 20 % | 0,9 % | 0,9 % | 0,9 % |
| > 30 % | 0,5 % | 0,4 % | 0,5 % |

Fejlprocent

Samlet fejlprocent

Fejlprocent

Tilfældigt udvalg

Fejlprocent

Risikoanalyse

> 0 %

1,5 %

1,6 %

1,5 %

> 3 %

1,4 %

1,4 %

1,4 %

> 20 %

0,9 %

0,9 %

0,9 %

> 30 %

0,5 %

0,4 %

0,5 %

Som Retten bemærker, er de samlede tal påvirket af, at der i højere grad er blevet brugt telemåling ved inspektion på basis af risikoanalyser i især Finland, Frankrig, Irland og Det Forenede Kongerige.

IFKS-forordningen er blevet ændret med hensyn til risikoanalysen, navnlig ved at forpligte medlemsstaterne til hvert år at vurdere de anvendte risikofaktorers effektivitet.

| 4.27. | Det er bemærkelsesværdigt, at kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner viser en højere fejlprocent end kontrol, der er udført på basis af risikoanalyse. En række medlemsstater har indberettet højere fejlprocenter for kontrol på basis af risikoanalyser end for kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner (Sverige (3,3 % fejl ved kontrol på basis af risikoanalyse, 1,5 % for kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner), Italien (3,3 % for kontrol på basis af risikoanalyse, 1,9 % for kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner) og Østrig (2,5 % for kontrol på basis af risikoanalyse, 0,7 % for kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner)). I den anden ende af skalaen indberettede Grækenland en fejlprocent på 1,9 % for transaktioner udvalgt ved risikoanalyse mod 13,5 % for tilfældigt udvalgte transaktioner. |
| --- | --- |

4.27.

Det er bemærkelsesværdigt, at kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner viser en højere fejlprocent end kontrol, der er udført på basis af risikoanalyse. En række medlemsstater har indberettet højere fejlprocenter for kontrol på basis af risikoanalyser end for kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner (Sverige (3,3 % fejl ved kontrol på basis af risikoanalyse, 1,5 % for kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner), Italien (3,3 % for kontrol på basis af risikoanalyse, 1,9 % for kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner) og Østrig (2,5 % for kontrol på basis af risikoanalyse, 0,7 % for kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner)). I den anden ende af skalaen indberettede Grækenland en fejlprocent på 1,9 % for transaktioner udvalgt ved risikoanalyse mod 13,5 % for tilfældigt udvalgte transaktioner.

| 4.27. | Hvis der ses bort fra Grækenland, er der for kontrol på basis af tilfældigt udvalgte transaktioner stort set samme fejlprocent som for kontrol på basis af risikoanalyse. |
| --- | --- |

4.27.

Hvis der ses bort fra Grækenland, er der for kontrol på basis af tilfældigt udvalgte transaktioner stort set samme fejlprocent som for kontrol på basis af risikoanalyse.

Tabel 4.1 — Arealstøtte, foderarealer og andre afgrøder — Resultaterne af IFKS-kontroller på stedet og telemålinger i 2002 med relation til støtte udbetalt i 2003

| Medlemsstat | Indgivne ansøgninger | Kontrollerede ansøgninger | Ansøgninger behæftet med fejl |
| --- | --- | --- | --- |
| Antal | Areal (ha) | Gennemsnitligt areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % | Gennemsnitligt areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % |
| Belgien | 41 927 | 1 015 848 | 24 | 4 265 | 10,2 | 162 331 | 16,0 | 38 | 1 088 | 25,5 | 1 137 | 0,7 |
| Danmark | 51 147 | 2 332 595 | 46 | 2 797 | 5,5 | 135 355 | 5,8 | 48 | 812 | 29,0 | 919 | 0,7 |
| Tyskland | 319 167 | 14 243 441 | 45 | 19 518 | 6,1 | 1 062 945 | 7,5 | 54 | 8 671 | 44,4 | 7 419 | 0,7 |
| Grækenland | 324 667 | 2 162 368 | 7 | 34 465 | 10,6 | 840 636 | 38,9 | 24 | 10 074 | 29,2 | 33 032 | 3,9 |
| Spanien | 435 039 | 18 028 312 | 41 | 42 490 | 9,8 | 2 228 789 | 12,4 | 52 | 17 561 | 41,3 | 56 162 | 2,5 |
| Frankrig | 420 222 | 23 690 759 | 56 | 29 437 | 7,0 | 1 881 181 | 7,9 | 64 | 9 916 | 33,7 | 13 270 | 0,7 |
| Irland | 127 006 | 4 653 421 | 37 | 10 491 | 8,3 | 499 503 | 10,7 | 48 | 913 | 8,7 | 857 | 0,2 |
| Italien | 600 375 | 7 086 654 | 12 | 60 491 | 10,1 | 1 512 492 | 21,3 | 25 | 25 236 | 41,7 | 49 516 | 3,3 |
| Luxembourg | 2 007 | 122 626 | 61 | 187 | 9,3 | 17 243 | 14,1 | 92 | 151 | 80,7 | 485 | 2,8 |
| Nederlandene | 46 898 | 662 488 | 14 | 4 144 | 8,8 | 78 156 | 11,8 | 19 | 1 045 | 25,2 | 1 784 | 2,3 |
| Østrig | 129 277 | 2 458 617 | 19 | 8 782 | 6,8 | 202 671 | 8,2 | 23 | 4 889 | 55,7 | 3 924 | 1,9 |
| Portugal | 138 708 | 2 462 707 | 18 | 13 537 | 9,8 | 1 564 683 | 63,5 | 116 | 6 996 | 51,7 | 16 847 | 1,1 |
| Finland | 69 584 | 2 076 462 | 30 | 4 887 | 7,0 | 176 925 | 8,5 | 36 | 2 007 | 41,1 | 1 364 | 0,8 |
| Sverige | 59 705 | 2 730 135 | 46 | 4 210 | 7,1 | 243 405 | 8,9 | 58 | 2 099 | 49,9 | 6 958 | 2,9 |
| Det Forenede Kongerige | 129 188 | 14 229 365 | 110 | 8 871 | 6,9 | 1 049 714 | 7,4 | 118 | 3 259 | 36,7 | 4 405 | 0,4 |
| 2002 i alt | 2 894 917 | 97 955 796 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079 | 1,7 |
| 2001 i alt (9) | 2 935 273 | 98 275 675 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423 | 11,8 | 39 | 62 968 | 21,0 | 156 928 | 1,3 |
| 2000 i alt (9) | 2 973 806 | 96 176 722 | 32 | 330 906 | 11,1 | 11 594 185 | 12,1 | 35 | 81 598 | 24,7 | 274 119 | 2,4 |

Medlemsstat

Indgivne ansøgninger

Kontrollerede ansøgninger

Ansøgninger behæftet med fejl

Antal

Areal (ha)

Gennemsnitligt areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Gennemsnitligt areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Belgien

41 927

1 015 848

24

4 265

10,2

162 331

16,0

38

1 088

25,5

1 137

0,7

Danmark

51 147

2 332 595

46

2 797

5,5

135 355

5,8

48

812

29,0

919

0,7

Tyskland

319 167

14 243 441

45

19 518

6,1

1 062 945

7,5

54

8 671

44,4

7 419

0,7

Grækenland

324 667

2 162 368

7

34 465

10,6

840 636

38,9

24

10 074

29,2

33 032

3,9

Spanien

435 039

18 028 312

41

42 490

9,8

2 228 789

12,4

52

17 561

41,3

56 162

2,5

Frankrig

420 222

23 690 759

56

29 437

7,0

1 881 181

7,9

64

9 916

33,7

13 270

0,7

Irland

127 006

4 653 421

37

10 491

8,3

499 503

10,7

48

913

8,7

857

0,2

Italien

600 375

7 086 654

12

60 491

10,1

1 512 492

21,3

25

25 236

41,7

49 516

3,3

Luxembourg

2 007

122 626

61

187

9,3

17 243

14,1

92

151

80,7

485

2,8

Nederlandene

46 898

662 488

14

4 144

8,8

78 156

11,8

19

1 045

25,2

1 784

2,3

Østrig

129 277

2 458 617

19

8 782

6,8

202 671

8,2

23

4 889

55,7

3 924

1,9

Portugal

138 708

2 462 707

18

13 537

9,8

1 564 683

63,5

116

6 996

51,7

16 847

1,1

Finland

69 584

2 076 462

30

4 887

7,0

176 925

8,5

36

2 007

41,1

1 364

0,8

Sverige

59 705

2 730 135

46

4 210

7,1

243 405

8,9

58

2 099

49,9

6 958

2,9

Det Forenede Kongerige

129 188

14 229 365

110

8 871

6,9

1 049 714

7,4

118

3 259

36,7

4 405

0,4

2002 i alt

2 894 917

97 955 796

34

248 572

8,6

11 656 029

11,9

47

94 717

38,1

198 079

1,7

2001 i alt (9)

2 935 273

98 275 675

33

299 716

10,2

11 638 423

11,8

39

62 968

21,0

156 928

1,3

2000 i alt (9)

2 973 806

96 176 722

32

330 906

11,1

11 594 185

12,1

35

81 598

24,7

274 119

2,4

| 4.28. | Medlemsstaterne foretog stedlig kontrol af 8,6 % af støtteansøgningerne, hvilket svarer til 11,9 % af det areal, der var ansøgt om støtte for. Medlemsstaterne fandt fejl i mere end hver tredje af de kontrollerede ansøgninger. Tre femtedele af kontrollerne blev gennemført ved hjælp af telemåling (typisk luffotos), mens resten var traditionelle kontroller på stedet. Der var markante forskelle mellem medlemsstaterne (jf.
  figur 4.4
  ). For eksempel: |
| --- | --- |

4.28.

Medlemsstaterne foretog stedlig kontrol af 8,6 % af støtteansøgningerne, hvilket svarer til 11,9 % af det areal, der var ansøgt om støtte for. Medlemsstaterne fandt fejl i mere end hver tredje af de kontrollerede ansøgninger. Tre femtedele af kontrollerne blev gennemført ved hjælp af telemåling (typisk luffotos), mens resten var traditionelle kontroller på stedet. Der var markante forskelle mellem medlemsstaterne (jf.
  figur 4.4
  ). For eksempel:

| a) | Luxembourg fandt fejl i 80 % af de kontrollerede støtteansøgninger, mens Irland, hvor der hovedsageligt blev kontrolleret foderarealer, havde den laveste fejlfrekvens (9 %). |
| --- | --- |

a)

Luxembourg fandt fejl i 80 % af de kontrollerede støtteansøgninger, mens Irland, hvor der hovedsageligt blev kontrolleret foderarealer, havde den laveste fejlfrekvens (9 %).

| b) | Grækenland og Italien var de to medlemsstater, hvor de konstaterede fejl vedrørte den største procentdel af de anmeldte arealer, nemlig henholdsvis 3,9 % og 3,3 % af det kontrollerede areal, efterfulgt af Sverige (2,9 %) og Luxembourg (2,8 %). |
| --- | --- |

b)

Grækenland og Italien var de to medlemsstater, hvor de konstaterede fejl vedrørte den største procentdel af de anmeldte arealer, nemlig henholdsvis 3,9 % og 3,3 % af det kontrollerede areal, efterfulgt af Sverige (2,9 %) og Luxembourg (2,8 %).

| c) | Portugal var den medlemsstat, der i størst udstrækning gjorde brug af telemåling (98 %). Østrig og Luxembourg brugte derimod slet ikke luftfotos. |
| --- | --- |

c)

Portugal var den medlemsstat, der i størst udstrækning gjorde brug af telemåling (98 %). Østrig og Luxembourg brugte derimod slet ikke luftfotos.

Image

| 4.29. | Hvis IFKS-inspektørerne konstaterer fejl, kan der pålægges alvorlige sanktioner. Vedrører fejlen 3 % eller derunder af det beløb, der ansøges om, fratrækkes fejlbeløbet det beløb, der er udbetalt i støtte for den pågældende afgrødegruppe. Konstateres der ved kontrollen fejl på mellem 3 % og 20 %, fratrækkes fejlbeløbet støtteudbetalingen, og der idømmes en bøde svarende til to gange fejlbeløbet. Hvis inspektørerne konstaterer en fejl, der udgør mere end20 % af det beløb, der ansøges om, skal hele det beløb, der er udbetalt i støtte for denne afgrødegruppe, tilbagebetales. Generelt konstaterede medlemsstaterne fejl, der udgjorde over 20 % af det beløb, der var ansøgt om, i næsten 10 % af de kontrollerede støtteansøgninger. Sådanne fejl forekom oftest i Spanien (hver femte af de kontrollerede støtteansøgninger), Portugal og Luxembourg (hver syvende) og Grækenland (hver ottende). |
| --- | --- |

4.29.

Hvis IFKS-inspektørerne konstaterer fejl, kan der pålægges alvorlige sanktioner. Vedrører fejlen 3 % eller derunder af det beløb, der ansøges om, fratrækkes fejlbeløbet det beløb, der er udbetalt i støtte for den pågældende afgrødegruppe. Konstateres der ved kontrollen fejl på mellem 3 % og 20 %, fratrækkes fejlbeløbet støtteudbetalingen, og der idømmes en bøde svarende til to gange fejlbeløbet. Hvis inspektørerne konstaterer en fejl, der udgør mere end20 % af det beløb, der ansøges om, skal hele det beløb, der er udbetalt i støtte for denne afgrødegruppe, tilbagebetales. Generelt konstaterede medlemsstaterne fejl, der udgjorde over 20 % af det beløb, der var ansøgt om, i næsten 10 % af de kontrollerede støtteansøgninger. Sådanne fejl forekom oftest i Spanien (hver femte af de kontrollerede støtteansøgninger), Portugal og Luxembourg (hver syvende) og Grækenland (hver ottende).

| 4.30. | Generelt gav Rettens revision af de udvalgte betalingstransaktioner (76 af dem vedrørte arealstøttebetalinger) i det store hele samme resultater som medlemsstaternes kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner, og fejlene var fordelt på næsten samme måde som i tidligere år. |
| --- | --- |

4.30.

Generelt gav Rettens revision af de udvalgte betalingstransaktioner (76 af dem vedrørte arealstøttebetalinger) i det store hele samme resultater som medlemsstaternes kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner, og fejlene var fordelt på næsten samme måde som i tidligere år.

| a) | Hovedparten af betalingerne var uden fejl. |
| --- | --- |

a)

Hovedparten af betalingerne var uden fejl.

| b) | Omkring en tredjedel var behæftet med relativt ubetydelige opmålingsfejl (ikke mere end det dobbelte af den fejlprocent på 3 %, der ikke giver anledning til sanktioner i henhold til IFKS (punkt 4.29). Som i tidligere år havde de mange fejl af denne art og dette omfang ikke nogen markant indvirkning på de samlede udgifter. |
| --- | --- |

b)

Omkring en tredjedel var behæftet med relativt ubetydelige opmålingsfejl (ikke mere end det dobbelte af den fejlprocent på 3 %, der ikke giver anledning til sanktioner i henhold til IFKS (punkt 4.29). Som i tidligere år havde de mange fejl af denne art og dette omfang ikke nogen markant indvirkning på de samlede udgifter.

| c) | Et relativt lille antal helt uberettigede eller overvejende uberettigede støtteansøgninger resulterer i flere uretmæssigt udbetalte beløb end ovenstående små opmålingsfejl (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

c)

Et relativt lille antal helt uberettigede eller overvejende uberettigede støtteansøgninger resulterer i flere uretmæssigt udbetalte beløb end ovenstående små opmålingsfejl (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

Dyrepræmier

| 4.31. | Udgifterne til dyrepræmier beløb sig i 2003 til 9 890 millioner euro, hvilket svarede til 22 % af landbrugsudgifterne. Statistikkerne over IFKS-inspektionerne af dyrepræmier viser antallet af dyr, som landbrugerne har ansøgt om støtte for, men som ifølge inspektørerne ikke fandtes på bedriften eller ikke var berettigede til støtte. Som nævnt i punkt 4.12 mener Retten, at disse statistikker er mindre pålidelige end de tilsvarende statistikker over ansøgninger om arealstøtte. For den største ordnings vedkommende, nemlig ammekopræmien (jf.
  tabel 4.2
  og
  figur 4.5
  ), kontrollerede 14 medlemsstater i 2002 18,7 % af de dyr, som der var ansøgt om støtte for (dvs. støtte udbetalt i 2003), og fandt frem til, at 2,0 % af dyrene ikke fandtes eller ikke var berettiget til støtte (i 2001 var 6,4 % ikke blevet godkendt som støtteberettigede). For den særlige oksekødspræmies vedkommende var procentsatsen i 2002 for dyr, der ikke fandtes på bedriften eller ikke kunne godkendes som støtteberettigede på 3,8 %, for ekstensiveringspræmien var den på 1,5 % (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), og for fåre- og gedepræmierne var den på 5,6 %. |
| --- | --- |

4.31.

Udgifterne til dyrepræmier beløb sig i 2003 til 9 890 millioner euro, hvilket svarede til 22 % af landbrugsudgifterne. Statistikkerne over IFKS-inspektionerne af dyrepræmier viser antallet af dyr, som landbrugerne har ansøgt om støtte for, men som ifølge inspektørerne ikke fandtes på bedriften eller ikke var berettigede til støtte. Som nævnt i punkt 4.12 mener Retten, at disse statistikker er mindre pålidelige end de tilsvarende statistikker over ansøgninger om arealstøtte. For den største ordnings vedkommende, nemlig ammekopræmien (jf.
  tabel 4.2
  og
  figur 4.5
  ), kontrollerede 14 medlemsstater i 2002 18,7 % af de dyr, som der var ansøgt om støtte for (dvs. støtte udbetalt i 2003), og fandt frem til, at 2,0 % af dyrene ikke fandtes eller ikke var berettiget til støtte (i 2001 var 6,4 % ikke blevet godkendt som støtteberettigede). For den særlige oksekødspræmies vedkommende var procentsatsen i 2002 for dyr, der ikke fandtes på bedriften eller ikke kunne godkendes som støtteberettigede på 3,8 %, for ekstensiveringspræmien var den på 1,5 % (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), og for fåre- og gedepræmierne var den på 5,6 %.

| 4.32. | For alle dyrepræmier taget under ét gælder det, at det antal fejl, der konstateres ved IFKS-inspektioner af dyr, fortsat svinger betydeligt fra år til år og fra medlemsstat til medlemsstat. |
| --- | --- |

4.32.

For alle dyrepræmier taget under ét gælder det, at det antal fejl, der konstateres ved IFKS-inspektioner af dyr, fortsat svinger betydeligt fra år til år og fra medlemsstat til medlemsstat.

| 4.31-4.32. | Som anført under punkt 4.11 d) er kontrolstatistikkerne ved at blive undersøgt, og de er ved at blive revideret som led i det årlige arbejdsprogram. |
| --- | --- |

4.31-4.32.

Som anført under punkt 4.11 d) er kontrolstatistikkerne ved at blive undersøgt, og de er ved at blive revideret som led i det årlige arbejdsprogram.

Tabel 4.2 — IFKS-kontroller på stedet af ammekopræmien — Resultaterne af stedlige kontroller i 2002, der har relation til støtte udbetalt i 2003

| Medlemsstat | Samlede antal indgivne ansøgninger | Kontrollerede ansøgninger | Kontrollerede ansøgninger, der var delvis afvist | Kontrollerede ansøgninger, der var fuldstændig afvist | Samlede antal dyr, der var ansøgt om støtte til | Kontrollerede dyr | Antal dyr, der ikke var godkendt som støtteberettigede |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % |
| Belgien | 15 999 | 1 581 | 9,9 | 21 | 1,3 | 17 | 1,1 | 396 431 | 61 147 | 15,4 | 223 | 0,4 |
| Danmark | 9 108 | 831 | 9,1 | 77 | 9,3 | 8 | 1,0 | 109 063 | 25 835 | 23,7 | 205 | 0,8 |
| Tyskland | 34 576 | 3 877 | 11,2 | 274 | 7,1 | 79 | 2,0 | 639 269 | 85 734 | 13,4 | 2 935 | 3,4 |
| Grækenland | 12 198 | 12 141 | 99,5 | 512 | 4,2 | 95 | 0,8 | 210 899 | 210 062 | 99,6 | 1 981 | 0,9 |
| Spanien | 66 156 | 10 178 | 15,4 | 779 | 7,7 | 74 | 0,7 | 1 716 545 | 516 390 | 30,1 | 5 973 | 1,2 |
| Frankrig | 127 842 | 15 710 | 12,3 | 2 475 | 15,8 | 293 | 1,9 | 4 305 417 | 618 471 | 14,4 | 3 304 | 0,5 |
| Irland | 64 250 | 5 282 | 8,2 | 272 | 5,1 | 35 | 0,7 | 1 109 795 | 120 051 | 10,8 | 1 101 | 0,9 |
| Italien | 58 068 | 12 117 | 20,9 | 503 | 4,2 | 1 987 | 16,4 | 776 506 | 160 728 | 20,7 | 9 871 | 6,1 |
| Luxembourg (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) |
| Nederlandene | 4 498 | 824 | 18,3 | 44 | 5,3 | 49 | 5,9 | 51 996 | 19 926 | 38,3 | 284 | 1,4 |
| Østrig | 62 463 | 6 170 | 9,9 | 493 | 8,0 | 117 | 1,9 | 391 117 | 58 753 | 15,0 | 1 165 | 2,0 |
| Portugal | 27 093 | 3 173 | 11,7 | 125 | 3,9 | 120 | 3,8 | 319 540 | 41 581 | 13,0 | 15 823 | 38,1 |
| Finland | 1 469 | 159 | 10,8 | 8 | 5,0 | 2 | 1,3 | 33 494 | 4 348 | 13,0 | 32 | 0,7 |
| Sverige | 10 116 | 850 | 8,4 | 4 | 0,5 | 0 | 0,0 | 151 709 | 15 011 | 9,9 | 67 | 0,4 |
| Det Forenede Kongerige | 45 257 | 5 194 | 11,5 | 469 | 9,0 | 57 | 1,1 | 1 722 468 | 292 779 | 17,0 | 2 444 | 0,8 |
| 2002 i alt | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| 2001 i alt | 581 293 | 81 921 | 14,1 | 10 469 | 12,8 | 1 058 | 1,3 | 11 696 270 | 2 115 578 | 18,1 | 136 130 | 6,4 |

Medlemsstat

Samlede antal indgivne ansøgninger

Kontrollerede ansøgninger

Kontrollerede ansøgninger, der var delvis afvist

Kontrollerede ansøgninger, der var fuldstændig afvist

Samlede antal dyr, der var ansøgt om støtte til

Kontrollerede dyr

Antal dyr, der ikke var godkendt som støtteberettigede

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Belgien

15 999

1 581

9,9

21

1,3

17

1,1

396 431

61 147

15,4

223

0,4

Danmark

9 108

831

9,1

77

9,3

8

1,0

109 063

25 835

23,7

205

0,8

Tyskland

34 576

3 877

11,2

274

7,1

79

2,0

639 269

85 734

13,4

2 935

3,4

Grækenland

12 198

12 141

99,5

512

4,2

95

0,8

210 899

210 062

99,6

1 981

0,9

Spanien

66 156

10 178

15,4

779

7,7

74

0,7

1 716 545

516 390

30,1

5 973

1,2

Frankrig

127 842

15 710

12,3

2 475

15,8

293

1,9

4 305 417

618 471

14,4

3 304

0,5

Irland

64 250

5 282

8,2

272

5,1

35

0,7

1 109 795

120 051

10,8

1 101

0,9

Italien

58 068

12 117

20,9

503

4,2

1 987

16,4

776 506

160 728

20,7

9 871

6,1

Luxembourg (12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

Nederlandene

4 498

824

18,3

44

5,3

49

5,9

51 996

19 926

38,3

284

1,4

Østrig

62 463

6 170

9,9

493

8,0

117

1,9

391 117

58 753

15,0

1 165

2,0

Portugal

27 093

3 173

11,7

125

3,9

120

3,8

319 540

41 581

13,0

15 823

38,1

Finland

1 469

159

10,8

8

5,0

2

1,3

33 494

4 348

13,0

32

0,7

Sverige

10 116

850

8,4

4

0,5

0

0,0

151 709

15 011

9,9

67

0,4

Det Forenede Kongerige

45 257

5 194

11,5

469

9,0

57

1,1

1 722 468

292 779

17,0

2 444

0,8

2002 i alt

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

2001 i alt

581 293

81 921

14,1

10 469

12,8

1 058

1,3

11 696 270

2 115 578

18,1

136 130

6,4

Image

| 4.33. | Ved de direkte test fandt Retten fejl i de anmeldte beløb, og konstaterede, at kontrolsystemerne ikke fungerede, som de skulle: |
| --- | --- |

4.33.

Ved de direkte test fandt Retten fejl i de anmeldte beløb, og konstaterede, at kontrolsystemerne ikke fungerede, som de skulle:

| a) | Der var anmeldt for mange dyr (Italien). Inspektørerne havde ikke opdaget, at landbrugeren havde færre støtteberettigede moderfår, end han havde anmeldt i sin støtteansøgning. |
| --- | --- |

a)

Der var anmeldt for mange dyr (Italien). Inspektørerne havde ikke opdaget, at landbrugeren havde færre støtteberettigede moderfår, end han havde anmeldt i sin støtteansøgning.

| b) | Støttemodtagernes forvaltning af dokumentationen og registreringen af data vedrørende bestandene var mangelfuld (Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien og Portugal). |
| --- | --- |

b)

Støttemodtagernes forvaltning af dokumentationen og registreringen af data vedrørende bestandene var mangelfuld (Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien og Portugal).

| c) | Der var uoverensstemmelser mellem det antal dyr, der fandtes på bedriften, og det antal dyr, der var opført i støttemodtagernes registre (Spanien, Frankrig og Portugal). |
| --- | --- |

c)

Der var uoverensstemmelser mellem det antal dyr, der fandtes på bedriften, og det antal dyr, der var opført i støttemodtagernes registre (Spanien, Frankrig og Portugal).

| 4.33. | Kommissionen er bekendt med disse problemer, og den har gennem regnskabsafslutningsproceduren kraftigt opfordret medlemsstaterne til at tage de nødvendige skridt til at forbedre situationen. Det forventes, at disse forbedringer vil give sig udslag fra og med regnskabsåret 2003. |
| --- | --- |

4.33.

Kommissionen er bekendt med disse problemer, og den har gennem regnskabsafslutningsproceduren kraftigt opfordret medlemsstaterne til at tage de nødvendige skridt til at forbedre situationen. Det forventes, at disse forbedringer vil give sig udslag fra og med regnskabsåret 2003.

| 4.34. | To af årsagerne til, at IFKS-kontrollerne viser højere fejlprocent i husdyrsektoren end i sektoren for markafgrøder er, at dyrene hyppigt bliver flyttet fra et sted til et andet, og at betingelserne for berettigelse til dyrepræmier er så komplekse. Både resultaterne af IFKS-kontrollerne og af de test, Retten har foretaget, viser, at der i ordningen for dyrepræmier er en iboende risiko for, at der udbetales for meget i støtte. |
| --- | --- |

4.34.

To af årsagerne til, at IFKS-kontrollerne viser højere fejlprocent i husdyrsektoren end i sektoren for markafgrøder er, at dyrene hyppigt bliver flyttet fra et sted til et andet, og at betingelserne for berettigelse til dyrepræmier er så komplekse. Både resultaterne af IFKS-kontrollerne og af de test, Retten har foretaget, viser, at der i ordningen for dyrepræmier er en iboende risiko for, at der udbetales for meget i støtte.

| 4.34. | De forskellige oksekødspræmier ydes direkte for forskellige typer dyr, og der skal være forskellige betingelser opfyldt. Der er også en større spredning i praksis og betingelser i husdyrstøtten i EU, end det er tilfældet for arealstøtte. Risikoen for, at nogle landbrugere anmelder for meget, kan ikke udelukkes, men denne risiko mindskes som følge af kontrol- og sanktionssystemets afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

4.34.

De forskellige oksekødspræmier ydes direkte for forskellige typer dyr, og der skal være forskellige betingelser opfyldt. Der er også en større spredning i praksis og betingelser i husdyrstøtten i EU, end det er tilfældet for arealstøtte. Risikoen for, at nogle landbrugere anmelder for meget, kan ikke udelukkes, men denne risiko mindskes som følge af kontrol- og sanktionssystemets afskrækkende virkning.

Støtte udbetalt på grundlag af producerede mængder

| 4.35. | EU udbetaler støtten til produktion af olivenolie, bomuld, tobak og tørret foder (5 297 millioner euro eller 12 % af landbrugsudgifterne i 2003) på grundlag af de producerede mængder og ikke på grundlag af det dyrkede areal. Udgifter af denne art er forbundet med særlige risici: |
| --- | --- |

4.35.

EU udbetaler støtten til produktion af olivenolie, bomuld, tobak og tørret foder (5 297 millioner euro eller 12 % af landbrugsudgifterne i 2003) på grundlag af de producerede mængder og ikke på grundlag af det dyrkede areal. Udgifter af denne art er forbundet med særlige risici:

| a) | De producerede mængder kan ansættes for højt (hvis producenternes aktiviteter ikke overvåges effektivt, og/eller hvis deres registre ikke er pålidelige, er det ikke muligt at efterprøve de anmeldte tal). |
| --- | --- |

a)

De producerede mængder kan ansættes for højt (hvis producenternes aktiviteter ikke overvåges effektivt, og/eller hvis deres registre ikke er pålidelige, er det ikke muligt at efterprøve de anmeldte tal).

| b) | Producenterne anspores til at angive for lave tal for de arealer, hvor disse afgrøder dyrkes, og til at erklære, at de har anvendt en del af arealet til dyrkning af afgrøder, der giver ret til støtte beregnet på grundlag af arealet. |
| --- | --- |

b)

Producenterne anspores til at angive for lave tal for de arealer, hvor disse afgrøder dyrkes, og til at erklære, at de har anvendt en del af arealet til dyrkning af afgrøder, der giver ret til støtte beregnet på grundlag af arealet.

| 4.36. | Fællesskabslovgivningen fastsætter en række kontrolmekanismer, der skal mindske disse risici. Disse mekanismer omfatter blandt andet: |
| --- | --- |

4.36.

Fællesskabslovgivningen fastsætter en række kontrolmekanismer, der skal mindske disse risici. Disse mekanismer omfatter blandt andet:

| a) | krav om, at støtteansøgningerne skal være kompatible med arealanmeldelserne under IFKS |
| --- | --- |

a)

krav om, at støtteansøgningerne skal være kompatible med arealanmeldelserne under IFKS

| b) | en række krav til forarbejdningsvirksomhederne (for eksempel med hensyn til vejningsudstyrets kvalitet og standardiserede regnskabsoplysninger) |
| --- | --- |

b)

en række krav til forarbejdningsvirksomhederne (for eksempel med hensyn til vejningsudstyrets kvalitet og standardiserede regnskabsoplysninger)

| c) | krav om, at der i Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien og Portugal etableres en fortegnelse over olivendyrkningsarealer og et geografisk informationssystem (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), og at der (med udtagelse af i Frankrig) etableres særlige kontrolorganer inden for olivenoliesektoren, som foretager kontrol af møller, producenter og producentorganisationer. |
| --- | --- |

c)

krav om, at der i Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien og Portugal etableres en fortegnelse over olivendyrkningsarealer og et geografisk informationssystem (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), og at der (med udtagelse af i Frankrig) etableres særlige kontrolorganer inden for olivenoliesektoren, som foretager kontrol af møller, producenter og producentorganisationer.

Hvis disse kontrolmekanismer ikke fungerer effektivt, kan der ikke opnås sikkerhed for, at de udbetalte beløb er korrekte.

| 4.36. | Kommissionen deler Rettens analyse og har påvist samme risici for producentstøtten. De kontrolordninger, der er fastsat i de forskellige fælles markedsordninger, tager højde for disse risici. I de tilfælde, hvor disse ordninger ikke anvendes korrekt, foretages der finansielle korrektioner i forbindelse med regnskabsafslutningen. |
| --- | --- |

4.36.

Kommissionen deler Rettens analyse og har påvist samme risici for producentstøtten. De kontrolordninger, der er fastsat i de forskellige fælles markedsordninger, tager højde for disse risici. I de tilfælde, hvor disse ordninger ikke anvendes korrekt, foretages der finansielle korrektioner i forbindelse med regnskabsafslutningen.

| 4.37. | Ved revisionen af en stikprøve af transaktioner fandt Retten en række fejl og mangler: |
| --- | --- |

4.37.

Ved revisionen af en stikprøve af transaktioner fandt Retten en række fejl og mangler:

| 4.37. | |
| --- | --- |

4.37.

| a) | I Grækenland havde personalet i de regionale kontorer ikke altid adgang til IFKS-databasen, og det var derfor vanskeligt at foretage effektiv kontrol på stedet (jf. punkt 4.35.b)). Når afgrøden giver ret til støtte på grundlag af de producerede mængder, anspores producenterne til at angive for lave tal for arealerne, og når afgrøden giver ret til støtte på grundlag af arealet, anspores de til at angive for høje tal for arealerne. |
| --- | --- |

a)

I Grækenland havde personalet i de regionale kontorer ikke altid adgang til IFKS-databasen, og det var derfor vanskeligt at foretage effektiv kontrol på stedet (jf. punkt 4.35.b)). Når afgrøden giver ret til støtte på grundlag af de producerede mængder, anspores producenterne til at angive for lave tal for arealerne, og når afgrøden giver ret til støtte på grundlag af arealet, anspores de til at angive for høje tal for arealerne.

| a) | Kommissionen er bekendt med IFKS-manglerne i Grækenland, som har givet anledning til mange finansielle korrektioner for markafgrøder. Der er blevet taget hensyn til disse manglers konsekvenser for kontrollen af producentstøtteordningerne ved afslutningen af regnskaberne for disse ordninger. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen er bekendt med IFKS-manglerne i Grækenland, som har givet anledning til mange finansielle korrektioner for markafgrøder. Der er blevet taget hensyn til disse manglers konsekvenser for kontrollen af producentstøtteordningerne ved afslutningen af regnskaberne for disse ordninger.

| b) | Hverken Grækenland eller Spanien havde et operationelt geografisk informationssystem for olivenolie for den periode, der har relation til de betalinger, der blev afholdt i 2003, og Spanien gennemførte ikke det antal stedlige revisioner, som skulle gennemføres som kompensation herfor. |
| --- | --- |

b)

Hverken Grækenland eller Spanien havde et operationelt geografisk informationssystem for olivenolie for den periode, der har relation til de betalinger, der blev afholdt i 2003, og Spanien gennemførte ikke det antal stedlige revisioner, som skulle gennemføres som kompensation herfor.

| b) | Betalingerne i 2003 vedrører produktionsåret 2001/02. Det geografiske informationssystem (GIS) for olivenolie er ét af elementerne i kontrolordningen for produktionsstøtte for olivenolie (med kontrol af olivenoliemøller). Det er først obligatorisk fra produktionsåret 2003/04. For de tidligere produktionsår kunne fraværet af GIS for olivenolie opvejes af en kontrol på stedet af dyrkningserklæringerne. Ifølge Kommissionens oplysninger har de vigtigste autonome samfund benyttet GIS for olivenolie for produktionsåret 2001/02, hvilket bevirkede, at de ikke gennemførte kontrol på stedet. Dette emne er ved at blive behandlet i forbindelse med regnskabsafslutningen, og det samme gælder kontrolordningen i Grækenland. |
| --- | --- |

b)

Betalingerne i 2003 vedrører produktionsåret 2001/02. Det geografiske informationssystem (GIS) for olivenolie er ét af elementerne i kontrolordningen for produktionsstøtte for olivenolie (med kontrol af olivenoliemøller). Det er først obligatorisk fra produktionsåret 2003/04. For de tidligere produktionsår kunne fraværet af GIS for olivenolie opvejes af en kontrol på stedet af dyrkningserklæringerne. Ifølge Kommissionens oplysninger har de vigtigste autonome samfund benyttet GIS for olivenolie for produktionsåret 2001/02, hvilket bevirkede, at de ikke gennemførte kontrol på stedet. Dette emne er ved at blive behandlet i forbindelse med regnskabsafslutningen, og det samme gælder kontrolordningen i Grækenland.

| c) | I Grækenland fandt Retten en mængde bomuld, som var blevet afvist af en egreneringsvirksomhed, men hvortil der alligevel var ydet støtte. |
| --- | --- |

c)

I Grækenland fandt Retten en mængde bomuld, som var blevet afvist af en egreneringsvirksomhed, men hvortil der alligevel var ydet støtte.

| c) | Kommissionen vil undersøge den sag, Revisionsretten nævner. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen vil undersøge den sag, Revisionsretten nævner.

| 4.38. | Tabel 4.3 og 4.4
  er en oversigt over resultaterne af den kontrol, som kontrolorganerne inden for olivenoliesektoren har foretaget. |
| --- | --- |

4.38.

Tabel 4.3 og 4.4
  er en oversigt over resultaterne af den kontrol, som kontrolorganerne inden for olivenoliesektoren har foretaget.

Tabel 4.3 — Kontrol, som de særlige kontrolorganer i olivenoliesektoren har foretaget af oliemøller i 2001-2002, og som havde relation til støtte udbetalt i 2003

| Medlemsstat | Antal møller | Kontrollerede møller | Forslag om at tilbagekalde møllens godkendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| I alt | Dybtgående kontrol | Summarisk kontrol |
| Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % af kontrollerede møller |
| Grækenland | 2 541 | 1 146 | 45,1 | 805 | 31,7 | 341 | 13,4 | 149 | 13,0 |
| Spanien | 1 715 | 1 001 | 58,4 | 881 | 51,4 | 120 | 7,0 | 9 | 0,9 |
| Italien | 5 737 | 3 144 | 54,8 | 1 881 | 32,8 | 1 263 | 22,0 | 298 | 9,5 |
| Portugal | 710 | 449 | 63,2 | 449 | 63,2 | (15) | (15) | 74 | 16,5 |
| I alt | 10 703 | 5 740 | 53,6 | 4 016 | 37,5 | 1 724 | 16,1 | 530 | 9,2 |

Medlemsstat

Antal møller

Kontrollerede møller

Forslag om at tilbagekalde møllens godkendelse

I alt

Dybtgående kontrol

Summarisk kontrol

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

% af kontrollerede møller

Grækenland

2 541

1 146

45,1

805

31,7

341

13,4

149

13,0

Spanien

1 715

1 001

58,4

881

51,4

120

7,0

9

0,9

Italien

5 737

3 144

54,8

1 881

32,8

1 263

22,0

298

9,5

Portugal

710

449

63,2

449

63,2

(15)

(15)

74

16,5

I alt

10 703

5 740

53,6

4 016

37,5

1 724

16,1

530

9,2

Tabel 4.4 — Kontrol, som de særlige kontrolorganer i olivenoliesektoren har foretaget af producenter i 2001-2002, og som havde relation til støtte udbetalt i 2003

| Medlemsstat | Antal producenter | Kontrollerede producenter | Støtten tilbagebetalt eller nedsat |
| --- | --- | --- | --- |
| I alt | På stedet | På grundlag af dokumenter |
| Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % af kontrollerede producenter |
| Grækenland | 854 780 | 4 562 | 0,5 | 2 811 | 0,3 | 1 751 | 0,2 | 27 | 0,6 |
| Spanien | 435 605 | 1 446 | 0,3 | 753 | 0,2 | 693 | 0,2 | 149 | 10,3 |
| Italien | 972 499 | 1 879 | 0,2 | 298 | 0,0 | 1 581 | 0,2 | 60 | 3,2 |
| Portugal | 142 464 | 2 519 | 1,8 | 1 621 | 1,1 | 898 | 0,6 | 199 | 7,9 |
| I alt | 2 405 348 | 10 406 | 0,4 | 5 483 | 0,2 | 4 923 | 0,2 | 435 | 4,2 |
| Kilde: Det græske, spanske, italienske og portugisiske kontrolorgans årsberetninger for 2001-2002. |

Medlemsstat

Antal producenter

Kontrollerede producenter

Støtten tilbagebetalt eller nedsat

I alt

På stedet

På grundlag af dokumenter

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

% af kontrollerede producenter

Grækenland

854 780

4 562

0,5

2 811

0,3

1 751

0,2

27

0,6

Spanien

435 605

1 446

0,3

753

0,2

693

0,2

149

10,3

Italien

972 499

1 879

0,2

298

0,0

1 581

0,2

60

3,2

Portugal

142 464

2 519

1,8

1 621

1,1

898

0,6

199

7,9

I alt

2 405 348

10 406

0,4

5 483

0,2

4 923

0,2

435

4,2

Kilde: Det græske, spanske, italienske og portugisiske kontrolorgans årsberetninger for 2001-2002.

| 4.39. | En vigtig del af kontrolorganernes arbejde er at kontrollere olivenoliemøllerne (producenterne betales på grundlag af de mængder, der vejes og forarbejdes på møllerne). Når kontrolorganerne konstaterer uoverensstemmelser (bogføringsfejl, eller at der er anmeldt for store mængder eller udbytter) i møllerne, kan de foreslå en række sanktioner, hvoraf den alvorligste er at fjerne møllen fra listen over godkendte møller. I 2002 (kontrol med relation til udgifter afholdt i 2003) anbefalede kontrolorganerne, at hver tiende kontrollerede mølle skulle idømmes denne sanktion. I praksis idømmer medlemsstatens landbrugsministerier ofte en mindre streng sanktion. I Grækenland fulgte landbrugsministeriet for eksempel kun kontrolorganets anbefaling i fire ud af 241 tilfælde (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). I rapporten fra det italienske kontrolorgan gives der et skøn over differencen mellem den mængde oliven, der er anmeldt i støtteansøgningerne (663 200 tons), og den mængde, der skønnes at være leveret til møllerne (573 500 tons). Den mængde, der var ansøgt om støtte til, oversteg i 2002 den skønnede produktion med 15,6 %, og i perioden 1984-2002 oversteg den den skønnede produktion med i gennemsnit 8,1 %. |
| --- | --- |

4.39.

En vigtig del af kontrolorganernes arbejde er at kontrollere olivenoliemøllerne (producenterne betales på grundlag af de mængder, der vejes og forarbejdes på møllerne). Når kontrolorganerne konstaterer uoverensstemmelser (bogføringsfejl, eller at der er anmeldt for store mængder eller udbytter) i møllerne, kan de foreslå en række sanktioner, hvoraf den alvorligste er at fjerne møllen fra listen over godkendte møller. I 2002 (kontrol med relation til udgifter afholdt i 2003) anbefalede kontrolorganerne, at hver tiende kontrollerede mølle skulle idømmes denne sanktion. I praksis idømmer medlemsstatens landbrugsministerier ofte en mindre streng sanktion. I Grækenland fulgte landbrugsministeriet for eksempel kun kontrolorganets anbefaling i fire ud af 241 tilfælde (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). I rapporten fra det italienske kontrolorgan gives der et skøn over differencen mellem den mængde oliven, der er anmeldt i støtteansøgningerne (663 200 tons), og den mængde, der skønnes at være leveret til møllerne (573 500 tons). Den mængde, der var ansøgt om støtte til, oversteg i 2002 den skønnede produktion med 15,6 %, og i perioden 1984-2002 oversteg den den skønnede produktion med i gennemsnit 8,1 %.

| 4.39. | Kommissionen overvåger nøje kvaliteten af medlemsstaternes tilsyn med kontrolkontorernes arbejde. Den tager hensyn til eventuelle mangler ved regnskabsafslutningsprocedurerne for produktionsstøtten for olivenolie. |
| --- | --- |

4.39.

Kommissionen overvåger nøje kvaliteten af medlemsstaternes tilsyn med kontrolkontorernes arbejde. Den tager hensyn til eventuelle mangler ved regnskabsafslutningsprocedurerne for produktionsstøtten for olivenolie.

Landdistrikternes udvikling

| 4.40. | I 2003 beløb udgifterne til landdistrikternes udvikling sig til 4 719 millioner euro, hvilket svarer til 11 % af landbrugsudgifterne. Under disse udgifter hører udgifter til ordninger til fremme af miljøvenligt landbrug, skovbrug, investeringsstøtte samt støtte til unge landbrugere og til pensionerede landbrugere. |
| --- | --- |

4.40.

I 2003 beløb udgifterne til landdistrikternes udvikling sig til 4 719 millioner euro, hvilket svarer til 11 % af landbrugsudgifterne. Under disse udgifter hører udgifter til ordninger til fremme af miljøvenligt landbrug, skovbrug, investeringsstøtte samt støtte til unge landbrugere og til pensionerede landbrugere.

| 4.41. | Denne type ordninger har ofte forholdsvis komplekse støtteberettigelsesbetingelser, som nogle gange skal kontrolleres over flere år. |
| --- | --- |

4.41.

Denne type ordninger har ofte forholdsvis komplekse støtteberettigelsesbetingelser, som nogle gange skal kontrolleres over flere år.

| 4.42. | De attesterende organer for tre udbetalende organer, som er specialiseret inden for foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne (Bayern Umwelt (Tyskland), Cnasea (Frankrig) og Ifadap (Portugal)), har givet disse udbetalende organers årsregnskab en revisionserklæring med forbehold. Fejl vedrørende udgifter til landdistrikternes udvikling var desuden medvirkende til, at yderligere fem udbetalende organer (Bayern Landwirtschaft (Tyskland), INGA (Portugal), NRW Westfalen (Tyskland), Region Wallone (Belgien), Saarland (Tyskland)) fik en revisionserklæring med forbehold. |
| --- | --- |

4.42.

De attesterende organer for tre udbetalende organer, som er specialiseret inden for foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne (Bayern Umwelt (Tyskland), Cnasea (Frankrig) og Ifadap (Portugal)), har givet disse udbetalende organers årsregnskab en revisionserklæring med forbehold. Fejl vedrørende udgifter til landdistrikternes udvikling var desuden medvirkende til, at yderligere fem udbetalende organer (Bayern Landwirtschaft (Tyskland), INGA (Portugal), NRW Westfalen (Tyskland), Region Wallone (Belgien), Saarland (Tyskland)) fik en revisionserklæring med forbehold.

| 4.42. | De fejl, som de attesterende organer har påvist vedrørende udgifterne til udvikling af landdistrikterne, vil blive fulgt op i forbindelse med regnskabsafslutningen (finansiel revision og overensstemmelseskontrol), og der vil blive foreslået finansielle korrektioner, hvis det konstateres, at fejlene indebærer en risiko for fonden. |
| --- | --- |

4.42.

De fejl, som de attesterende organer har påvist vedrørende udgifterne til udvikling af landdistrikterne, vil blive fulgt op i forbindelse med regnskabsafslutningen (finansiel revision og overensstemmelseskontrol), og der vil blive foreslået finansielle korrektioner, hvis det konstateres, at fejlene indebærer en risiko for fonden.

| 4.43. | Retten fandt blandt andet følgende fejl: |
| --- | --- |

4.43.

Retten fandt blandt andet følgende fejl:

| a) | Der var godtgjort ikke-støtteberettigede udgifter (Tyskland og Frankrig). |
| --- | --- |

a)

Der var godtgjort ikke-støtteberettigede udgifter (Tyskland og Frankrig).

| b) | Der var anmeldt for store arealer i ansøgningerne om støtte under miljøordninger (Finland, Frankrig og Østrig) — der var dog tale om relativt små procentsatser. |
| --- | --- |

b)

Der var anmeldt for store arealer i ansøgningerne om støtte under miljøordninger (Finland, Frankrig og Østrig) — der var dog tale om relativt små procentsatser.

Andre udgifter

| 4.44. | Andre udgifter, der ikke er omfattet af ovenfor nævnte budgetposter, beløber sig til 8 132 millioner euro. Under disse udgifter hører eksportrestitutioner, som skal udligne forskellen mellem de interne EU-priser og verdensmarkedspriserne og gøre det muligt at afsætte overskydende EU-produktion på verdensmarkedet, støtte til tilbagetrækning og oplagring af overskydende produktion, en række mindre støtteordninger og veterinære foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.44.

Andre udgifter, der ikke er omfattet af ovenfor nævnte budgetposter, beløber sig til 8 132 millioner euro. Under disse udgifter hører eksportrestitutioner, som skal udligne forskellen mellem de interne EU-priser og verdensmarkedspriserne og gøre det muligt at afsætte overskydende EU-produktion på verdensmarkedet, støtte til tilbagetrækning og oplagring af overskydende produktion, en række mindre støtteordninger og veterinære foranstaltninger.

| 4.45. | Retten finder fortsat alvorlige fejl inden for dette udgiftsområde, f.eks. for så vidt angår støtten til tørrede druer (Grækenland), som blev omtalt i årsberetningen for regnskabsåret 2002, og forvaltningen af direkte udgifter til veterinære foranstaltninger (Frankrig). |
| --- | --- |

4.45.

Retten finder fortsat alvorlige fejl inden for dette udgiftsområde, f.eks. for så vidt angår støtten til tørrede druer (Grækenland), som blev omtalt i årsberetningen for regnskabsåret 2002, og forvaltningen af direkte udgifter til veterinære foranstaltninger (Frankrig).

| 4.45. | Kommissionen har foreslået og vil fortsat foreslå finansielle korrektioner for de fejl, der konstateres med hensyn til støtten for tørrede druer, som især udbetales i Grækenland. |
| --- | --- |

4.45.

Kommissionen har foreslået og vil fortsat foreslå finansielle korrektioner for de fejl, der konstateres med hensyn til støtten for tørrede druer, som især udbetales i Grækenland.

Med hensyn til de veterinære foranstaltninger i Frankrig vedrører det af Retten konstaterede problem en for sent indgivet anmodning om det finansielle bidrag. Den sene anmodning blev ekstraordinært accepteret på grund af den fortrinsstilling, som udryddelsen af TSE havde fået. Den sene indgivelse blev anerkendt og regulariseret ved Kommissionens afgørelse om finansiering af de TSE-programmer, som alle medlemsstaterne havde forelagt, og der er derfor efter Kommissionens opfattelse ikke tale om en fejl.

| 4.46. | Retten reviderede to systemer til kontrol af udgifter, som ikke er omfattet af IFKS, og som her i det store og hele betragtes som andre udgifter: |
| --- | --- |

4.46.

Retten reviderede to systemer til kontrol af udgifter, som ikke er omfattet af IFKS, og som her i det store og hele betragtes som andre udgifter:

| 4.46. | |
| --- | --- |

4.46.

| a) | Kvaliteten af kontrollen efter betalingens afholdelse (jf. punkt 4.13-4.16) var efter Rettens opfattelse ikke god nok, hverken med hensyn til gennemførelsen af inspektionerne (hver femte viste sig at være fuldstændig upålidelig) eller indberetningen af fejl (Kommissionen har ingen oplysninger om, hvilken type udgifter der er forbundet med den højeste risiko). |
| --- | --- |

a)

Kvaliteten af kontrollen efter betalingens afholdelse (jf. punkt 4.13-4.16) var efter Rettens opfattelse ikke god nok, hverken med hensyn til gennemførelsen af inspektionerne (hver femte viste sig at være fuldstændig upålidelig) eller indberetningen af fejl (Kommissionen har ingen oplysninger om, hvilken type udgifter der er forbundet med den højeste risiko).

| a) | Kontrollen af forretningspapirer under forordning (EØF) nr. 4045/89 er et ideelt supplement til kontrol på stedet og giver en øget sikkerhed for en god budgetgennemførelse. Denne kontrol er adskilt fra og et supplement til den kontrol inden betalingen og de sanktionssystemer, der gælder for alle udgifter. |
| --- | --- |

a)

Kontrollen af forretningspapirer under forordning (EØF) nr. 4045/89 er et ideelt supplement til kontrol på stedet og giver en øget sikkerhed for en god budgetgennemførelse. Denne kontrol er adskilt fra og et supplement til den kontrol inden betalingen og de sanktionssystemer, der gælder for alle udgifter.

| b) | På udførselstidspunktet foretages der fysisk kontrol og dokumentkontrol af mindst 5 % af de produkter, der eksporteres med fællesskabsstøtte (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Alle medlemsstater meddelte Kommissionen, hvor mange kontroller de havde gennemført, men flere af dem oplyste ikke, hvor mange fejl de havde fundet. Beløbet for afviste støtteansøgninger fremgår ikke af resultaterne, og heller ikke hvilken type eksportrestitutioner der er behæftet med de fleste fejl. |
| --- | --- |

b)

På udførselstidspunktet foretages der fysisk kontrol og dokumentkontrol af mindst 5 % af de produkter, der eksporteres med fællesskabsstøtte (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Alle medlemsstater meddelte Kommissionen, hvor mange kontroller de havde gennemført, men flere af dem oplyste ikke, hvor mange fejl de havde fundet. Beløbet for afviste støtteansøgninger fremgår ikke af resultaterne, og heller ikke hvilken type eksportrestitutioner der er behæftet med de fleste fejl.

| b) | Retten rejste dette spørgsmål i sin årsberetning for 2002. Kommissionen, der allerede dengang var bekendt med denne nødvendighed, har taget skridt til at påbegynde en indsamling af data om det økonomiske omfang af den eksport, der er genstand for fysisk kontrol. |
| --- | --- |

b)

Retten rejste dette spørgsmål i sin årsberetning for 2002. Kommissionen, der allerede dengang var bekendt med denne nødvendighed, har taget skridt til at påbegynde en indsamling af data om det økonomiske omfang af den eksport, der er genstand for fysisk kontrol.

Konklusion

| 4.47. | Retten konstaterede som i tidligere år, at udgifterne til den fælles landbrugspolitik taget under ét og under hensyntagen til alle tilgængelige revisionbeviser var behæftet med en væsentlig fejlprocent. Retten bemærker imidlertid, at risikograden for de største udgiftskategorier inden for landbrugspolitikken ikke er den samme: |
| --- | --- |

4.47.

Retten konstaterede som i tidligere år, at udgifterne til den fælles landbrugspolitik taget under ét og under hensyntagen til alle tilgængelige revisionbeviser var behæftet med en væsentlig fejlprocent. Retten bemærker imidlertid, at risikograden for de største udgiftskategorier inden for landbrugspolitikken ikke er den samme:

| 4.47. | |
| --- | --- |

4.47.

| a) | I de 14 medlemsstater, som i 2003 havde indført IFKS tilfredsstillende, var udgifterne til markafgrøder i den laveste risikokategori og omfattet af det mest effektive kontrolsystem. |
| --- | --- |

a)

I de 14 medlemsstater, som i 2003 havde indført IFKS tilfredsstillende, var udgifterne til markafgrøder i den laveste risikokategori og omfattet af det mest effektive kontrolsystem.

| b) | Kontrolsystemet for husdyrpræmier er generelt tilfredsstillende og fungerer i praksis, hvorfor mange af de støtteansøgninger, landbrugerne indsender, afvises eller korrigeres. Risikograden for de endelige udgifter til husdyrpræmier er imidlertid fortsat højere end risikograden for markafgrødebetalingerne, hvilket i vidt omfang skyldes, at husdyr hyppigt flyttes fra ét sted til et andet. |
| --- | --- |

b)

Kontrolsystemet for husdyrpræmier er generelt tilfredsstillende og fungerer i praksis, hvorfor mange af de støtteansøgninger, landbrugerne indsender, afvises eller korrigeres. Risikograden for de endelige udgifter til husdyrpræmier er imidlertid fortsat højere end risikograden for markafgrødebetalingerne, hvilket i vidt omfang skyldes, at husdyr hyppigt flyttes fra ét sted til et andet.

| c) | Udgiftskategorier, som ikke kan kontrolleres via IFKS, er behæftet med højere risikograder, fordi systemerne til kontrol af disse udgifter ikke er ligeså effektive. |
| --- | --- |

c)

Udgiftskategorier, som ikke kan kontrolleres via IFKS, er behæftet med højere risikograder, fordi systemerne til kontrol af disse udgifter ikke er ligeså effektive.

| c) | Kommissionen har søgt at overgå fra støtte til direkte betalinger til landbrugerne, bl.a. fordi en sådan ændring i politikken begrænser risikoen for fonden og bidrager til at beskytte de europæiske skatteyderes interesser. 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik, der i 2004 blev fulgt af en anden reformpakke om middelhavsprodukter, vil yderligere fremme denne positive udvikling. Endvidere er mange af de ordninger, som Retten henviser til, fra den 1. januar 2003 blevet underlagt IFKS. Med hensyn til eksportrestitutionerne og nogle interventionsforanstaltninger er Kommissionen enig i, at disse ordninger er udsat for en større risiko. Alligevel synes det fortsatte fald i antallet af uregelmæssigheder, som medlemsstaterne indberetter, at tyde på, at de seneste års bestræbelser på at styrke kontrollen og sanktionerne ikke har været uden virkning. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har søgt at overgå fra støtte til direkte betalinger til landbrugerne, bl.a. fordi en sådan ændring i politikken begrænser risikoen for fonden og bidrager til at beskytte de europæiske skatteyderes interesser. 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik, der i 2004 blev fulgt af en anden reformpakke om middelhavsprodukter, vil yderligere fremme denne positive udvikling. Endvidere er mange af de ordninger, som Retten henviser til, fra den 1. januar 2003 blevet underlagt IFKS. Med hensyn til eksportrestitutionerne og nogle interventionsforanstaltninger er Kommissionen enig i, at disse ordninger er udsat for en større risiko. Alligevel synes det fortsatte fald i antallet af uregelmæssigheder, som medlemsstaterne indberetter, at tyde på, at de seneste års bestræbelser på at styrke kontrollen og sanktionerne ikke har været uden virkning.

| 4.48. | Retten har identificeret en række områder, hvor kontrolordningerne kan og bør forbedres (jf. punkt 4.49). |
| --- | --- |

4.48.

Retten har identificeret en række områder, hvor kontrolordningerne kan og bør forbedres (jf. punkt 4.49).

Anbefalinger

| 4.49. | Kommissionen bør: |
| --- | --- |

4.49.

Kommissionen bør:

| 4.49. | |
| --- | --- |

4.49.

| a) | undersøge, hvorfor kvaliteten af kontrollen af de fælles landbrugsudgifter (navnlig kontrollen efter afholdelsen af betalinger) ikke er god nok og hvordan den kan forbedres |
| --- | --- |

a)

undersøge, hvorfor kvaliteten af kontrollen af de fælles landbrugsudgifter (navnlig kontrollen efter afholdelsen af betalinger) ikke er god nok og hvordan den kan forbedres

| a) | Kommissionen er enig i, at når kontrollerne er dårligt udført, skal der ske forbedringer. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen er enig i, at når kontrollerne er dårligt udført, skal der ske forbedringer.

| b) | udvikle et mere hensigtsmæssigt format til indberetning af resultater, som anvendes under alle kontrolordningerne, og som giver en oversigt over antal kontrollerede betalinger, beløbet for betalingerne og antal konstaterede fejl og deres fordeling på budgetkapitlerne (således at for eksempel resultaterne af kontrollen af henholdsvis arealstøtte og foderarealer vises særskilt, og for arealstøttens vedkommende således at resultaterne af kontrollen af henholdsvis støtten til basiskorn og supplementet for hård hvede vises særskilt) |
| --- | --- |

b)

udvikle et mere hensigtsmæssigt format til indberetning af resultater, som anvendes under alle kontrolordningerne, og som giver en oversigt over antal kontrollerede betalinger, beløbet for betalingerne og antal konstaterede fejl og deres fordeling på budgetkapitlerne (således at for eksempel resultaterne af kontrollen af henholdsvis arealstøtte og foderarealer vises særskilt, og for arealstøttens vedkommende således at resultaterne af kontrollen af henholdsvis støtten til basiskorn og supplementet for hård hvede vises særskilt)

| b) | Kommissionens tjenestegrene anser det nuværende indberetningssystem for at være et effektivt redskab. Når oplysninger fra medlemsstaterne ikke synes at være helt korrekte, foretager Kommissionens tjenestegrene straks en opfølgning og revision i forbindelse med regnskabsafslutningen. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens tjenestegrene anser det nuværende indberetningssystem for at være et effektivt redskab. Når oplysninger fra medlemsstaterne ikke synes at være helt korrekte, foretager Kommissionens tjenestegrene straks en opfølgning og revision i forbindelse med regnskabsafslutningen.

| c) | på grundlag af disse oplysninger sammenligne resultaterne fra de forskellige medlemsstater og |
| --- | --- |

c)

på grundlag af disse oplysninger sammenligne resultaterne fra de forskellige medlemsstater og

| c) | Kommissionen følger i virkeligheden allerede denne anbefaling ved hvert år at foretage detaljerede analyser, når den årlige arbejdsplan udarbejdes. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen følger i virkeligheden allerede denne anbefaling ved hvert år at foretage detaljerede analyser, når den årlige arbejdsplan udarbejdes.

| i) | klarlægge, hvilke former for støtte der især er genstand for svig eller forbundet med fejl |
| --- | --- |

i)

klarlægge, hvilke former for støtte der især er genstand for svig eller forbundet med fejl

| ii) | evaluere de forskellige udbetalende organers indsats for at forebygge og afsløre fejl |
| --- | --- |

ii)

evaluere de forskellige udbetalende organers indsats for at forebygge og afsløre fejl

| iii) | fremsætte forslag til ændring af forordninger og ordninger, der har til sigte at eliminere risikoområder og mindske fejlprocenten. |
| --- | --- |

iii)

fremsætte forslag til ændring af forordninger og ordninger, der har til sigte at eliminere risikoområder og mindske fejlprocenten.

| 4.50. | Med henvisning til de forhold, Retten konstaterede ved revisionen af regnskabsårene 2002 og 2003, og de bemærkninger, som Kommissionen fremsatte som svar på beretningen fra sidste år, anbefaler Retten Kommissionen at undersøge, hvad årsagen kan være til, at de IFKS-kontroller af arealstøtten, der er foretaget af tilfældigt udvalgte arealer, viser en højere fejlprocent end de kontroller, der er foretaget på grundlag af risikoanalyse. |
| --- | --- |

4.50.

Med henvisning til de forhold, Retten konstaterede ved revisionen af regnskabsårene 2002 og 2003, og de bemærkninger, som Kommissionen fremsatte som svar på beretningen fra sidste år, anbefaler Retten Kommissionen at undersøge, hvad årsagen kan være til, at de IFKS-kontroller af arealstøtten, der er foretaget af tilfældigt udvalgte arealer, viser en højere fejlprocent end de kontroller, der er foretaget på grundlag af risikoanalyse.

| 4.50. | Se svaret vedrørende punkt 4.26. |
| --- | --- |

4.50.

Se svaret vedrørende punkt 4.26.

Kommissionen ændrede i sine bestræbelser på at forbedre IFKS i januar 2004 sin IFKS-forordning med hensyn til risikoanalyse, navnlig ved indførelsen af en pligt for medlemsstaterne til hvert år at vurdere de anvendte risikofaktorers effektivitet.

| 4.51. | Efter Rettens opfattelse bør den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug indeholde en oversigt over resultaterne af overvågningskontrollen (jf. også punkt 4.22). |
| --- | --- |

4.51.

Efter Rettens opfattelse bør den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug indeholde en oversigt over resultaterne af overvågningskontrollen (jf. også punkt 4.22).

| 4.51. | GD for Landbrug vil tage hensyn til Rettens anbefaling i fremtidige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

4.51.

GD for Landbrug vil tage hensyn til Rettens anbefaling i fremtidige aktivitetsrapporter.

REGNSKABSAFSLUTNING

Indledning

| 4.52. | Regnskabsafslutningen er en procedure, der skal give sikkerhed for, at landbrugsstøtten er udbetalt lovligt og formelt rigtigt, og at de beløb, der finansieres endeligt af EU-budgettet, er rigtige (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Proceduren omfatter: |
| --- | --- |

4.52.

Regnskabsafslutningen er en procedure, der skal give sikkerhed for, at landbrugsstøtten er udbetalt lovligt og formelt rigtigt, og at de beløb, der finansieres endeligt af EU-budgettet, er rigtige (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Proceduren omfatter:

| a) | den »beslutning om regnskabsafslutning«, som Kommissionen vedtager hvert år, og hvorved den beslutter, om de udbetalende organers regnskaber for det foregående regnskabsår kan godkendes på grundlag af rapporterne fra de »attesterende organer«, der reviderer dem |
| --- | --- |

a)

den »beslutning om regnskabsafslutning«, som Kommissionen vedtager hvert år, og hvorved den beslutter, om de udbetalende organers regnskaber for det foregående regnskabsår kan godkendes på grundlag af rapporterne fra de »attesterende organer«, der reviderer dem

| b) | »overensstemmelsesbeslutninger«, hvorved Kommissionen beslutter, om udgifter skal udelukkes fra fællesskabsfinansiering (dvs. at den nægter at finansiere dem endeligt over EU-budgettet), og om der skal foretages korrektioner (dvs. at betalingerne til de berørte medlemsstater skal nedsættes tilsvarende). Sådanne beslutninger kan vedrøre flere EUGFL-regnskabsår. I de fleste tilfælde udelukkes udgifter fra fællesskabsfinansiering, fordi Kommissionen har konstateret svigt i medlemsstaternes kontrolsystemer, og Kommissionen opererer med faste korrektionssatser efter en skala, der er fastsat efter, hvor alvorligt det konstaterede forvaltningssvigt er. Processen er selektiv og omfatter altså ikke samtlige udgifter. Inden Kommissionen vedtager overensstemmelsesbeslutninger, undersøger den bestemte udgiftsområder i bestemte medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

»overensstemmelsesbeslutninger«, hvorved Kommissionen beslutter, om udgifter skal udelukkes fra fællesskabsfinansiering (dvs. at den nægter at finansiere dem endeligt over EU-budgettet), og om der skal foretages korrektioner (dvs. at betalingerne til de berørte medlemsstater skal nedsættes tilsvarende). Sådanne beslutninger kan vedrøre flere EUGFL-regnskabsår. I de fleste tilfælde udelukkes udgifter fra fællesskabsfinansiering, fordi Kommissionen har konstateret svigt i medlemsstaternes kontrolsystemer, og Kommissionen opererer med faste korrektionssatser efter en skala, der er fastsat efter, hvor alvorligt det konstaterede forvaltningssvigt er. Processen er selektiv og omfatter altså ikke samtlige udgifter. Inden Kommissionen vedtager overensstemmelsesbeslutninger, undersøger den bestemte udgiftsområder i bestemte medlemsstater.

Retten har undersøgt, hvordan disse ordninger fungerede i 2003.

Beslutningen om regnskabsafslutning for regnskabsåret 2003

| 4.53. | Retten har foretaget en nærmere gennemgang af de rapporter, som de attesterende organer har udarbejdet om 25 udbetalende organer (jf.
  tabel 4.5
  ). Som et led i revisionen med henblik på revisionserklæringen udvalgte Retten transaktioner fra disse rapporter til substanstest. Det fremgår af disse rapporter, om de udbetalende organers regnskaber efter de attesterende organers opfattelse er pålidelige, fuldstændige og nøjagtige (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), og om de udbetalende organers kontrolsystemer er tilfredsstillende. Retten har endvidere undersøgt alle andre rapporter, hvor det attesterende organ havde givet en revisionspåtegning med forbehold. Rettens mål var at finde ud af, om: |
| --- | --- |

4.53.

Retten har foretaget en nærmere gennemgang af de rapporter, som de attesterende organer har udarbejdet om 25 udbetalende organer (jf.
  tabel 4.5
  ). Som et led i revisionen med henblik på revisionserklæringen udvalgte Retten transaktioner fra disse rapporter til substanstest. Det fremgår af disse rapporter, om de udbetalende organers regnskaber efter de attesterende organers opfattelse er pålidelige, fuldstændige og nøjagtige (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), og om de udbetalende organers kontrolsystemer er tilfredsstillende. Retten har endvidere undersøgt alle andre rapporter, hvor det attesterende organ havde givet en revisionspåtegning med forbehold. Rettens mål var at finde ud af, om:

| a) | den kunne støtte sig til de attesterende organers arbejde |
| --- | --- |

a)

den kunne støtte sig til de attesterende organers arbejde

| b) | Kommissionen i sin beslutning om regnskabsafslutning tog fornødent hensyn til de attesterende organers arbejde, og om beslutningen i øvrigt var tilfredsstillende. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen i sin beslutning om regnskabsafslutning tog fornødent hensyn til de attesterende organers arbejde, og om beslutningen i øvrigt var tilfredsstillende.

De attesterende organers revisionspåtegninger

| 4.54. | 64 udbetalende organer, der forvaltede 32,9 milliarder euro, fik en revisionspåtegning uden forbehold af deres regnskab for det EUGFL-regnskabsår, der afsluttedes pr. 15. oktober 2003 (jf.
  tabel 4.5
  ). De resterende 21 udbetalende organer, der forvaltede 11,3 milliarder euro, fik en revisionspåtegning med forbehold eller en negativ påtegning med følgende begrundelser: |
| --- | --- |

4.54.

64 udbetalende organer, der forvaltede 32,9 milliarder euro, fik en revisionspåtegning uden forbehold af deres regnskab for det EUGFL-regnskabsår, der afsluttedes pr. 15. oktober 2003 (jf.
  tabel 4.5
  ). De resterende 21 udbetalende organer, der forvaltede 11,3 milliarder euro, fik en revisionspåtegning med forbehold eller en negativ påtegning med følgende begrundelser:

| a) | Der var konstateret et væsentligt fejlniveau i udgifterne afholdt af Ifadap (Portugal), Baden-Württemberg, Bayern Umwelt (Tyskland) og Catalunya (Spanien) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

a)

Der var konstateret et væsentligt fejlniveau i udgifterne afholdt af Ifadap (Portugal), Baden-Württemberg, Bayern Umwelt (Tyskland) og Catalunya (Spanien) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| b) | En række attesterende organer har ikke kunnet afgive erklæring om bestemte udgiftsområder (begrænsning af revisionens omfang) på grund af specifikke svagheder ved kontrolsystemerne (Saarland og Nordrhein-Westfalen, Westfalen-Lippe, Ofival, Oniflhor, Cnasea), problemer med at få oplysninger fra de udbetalende organer eller nødvendige oplysninger fra anden side (Hamburg, Berlin og Bayern StMiLF) eller beslutninger om at revidere forskud udbetalt i 2003 i forbindelse med attesteringen af regnskaberne for 2004 (Ofival (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)). |
| --- | --- |

b)

En række attesterende organer har ikke kunnet afgive erklæring om bestemte udgiftsområder (begrænsning af revisionens omfang) på grund af specifikke svagheder ved kontrolsystemerne (Saarland og Nordrhein-Westfalen, Westfalen-Lippe, Ofival, Oniflhor, Cnasea), problemer med at få oplysninger fra de udbetalende organer eller nødvendige oplysninger fra anden side (Hamburg, Berlin og Bayern StMiLF) eller beslutninger om at revidere forskud udbetalt i 2003 i forbindelse med attesteringen af regnskaberne for 2004 (Ofival (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)).

Tabel 4.5 — Udbetalende organer opstillet efter udgifter anmeldt i 2003

| Nr. | Medlemsstat | Udbetalende organ | Anmeldt beløb i millioner euro | % af samlet beløb | Revisions-påtegning med forbehold | Regnskabet udskilt (22) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Italien | AGEA | 4 891,34 | 11,06 | | |
| 2 | Frankrig | ONIC | 4 594,60 | 10,39 | | × |
| 3 | Grækenland | Opekepe | 2 765,73 | 6,26 | × | |
| 4 | Det Forenede Kongerige | RPA | 2 758,04 | 6,24 | | × |
| 5 | Frankrig | Ofival | 2 380,50 | 5,38 | × | × |
| 6 | Irland | DAF | 1 893,02 | 4,28 | | |
| 7 | Spanien | Andalucia | 1 741,57 | 3,94 | | |
| 8 | Danmark | EU-direktoratet | 1 219,66 | 2,76 | | |
| 9 | Tyskland | Bayern, Landwirtschaft | 1 074,78 | 2,43 | × | × |
| 10 | Østrig | AMA | 1 074,97 | 2,43 | | |
| 11 | Frankrig | ONIOL | 936,40 | 2,12 | | × |
| 12 | Spanien | Castilla — La Mancha | 932,60 | 2,11 | | |
| 13 | Spanien | Castilla — Léon | 915,23 | 2,07 | | |
| 14 | Finland | MMM | 874,40 | 1,98 | | |
| 15 | Frankrig | CNASEA | 797,76 | 1,80 | × | × |
| 16 | Portugal | INGA | 744,13 | 1,68 | × | × |
| 17 | Tyskland | Niedersachsen | 652,57 | 1,48 | × | × |
| 18 | Frankrig | Onilait | 631,07 | 1,43 | | |
| 19 | Spanien | Extremadura | 607,96 | 1,38 | | |
| 20 | Spanien | FEGA | 473,35 | 1,07 | | |
| 21 | Tyskland | Baden-Württemberg | 446,75 | 1,01 | × | × |
| 22 | Tyskland | Mecklenburg-Vorpommern | 309,15 | 0,70 | | |
| 23 | Frankrig | Oniflhor | 263,92 | 0,60 | × | × |
| 24 | Tyskland | Sachsen-Anhalt | 254,70 | 0,58 | | |
| 25 | Tyskland | Bayern, Umwelt | 22,32 | 0,05 | × | × |
| | | Subtotal (23) | 33 256,52 | 75,22 | | |
| 26 | Sverige | SJV | 864,38 | 1,96 | | × |
| 27 | Tyskland | Hamburg-Jonas | 586,24 | 1,33 | | |
| 28 | Det Forenede Kongerige | SERAD | 569,01 | 1,29 | × | × |
| 29 | Belgien | BIRB | 559,35 | 1,27 | | × |
| 30 | Spanien | Aragón | 527,45 | 1,19 | | |
| 31 | Nederlandene | PZ | 518,11 | 1,17 | | |
| 32 | Tyskland | BLE | 432,82 | 0,98 | | |
| 33 | Nederlandene | LASER | 402,24 | 0,91 | | × |
| 34 | Frankrig | FIRS | 375,11 | 0,85 | | × |
| 35 | Spanien | Cataluña | 371,92 | 0,84 | × | |
| 36 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen Westfalen-Lippe | 352,50 | 0,80 | × | |
| 37 | Tyskland | Schleswig-Holstein | 335,72 | 0,76 | | |
| 38 | Tyskland | Brandenburg | 312,32 | 0,71 | | |
| 39 | Italien | SAISA (tidl. DCCC) | 300,30 | 0,68 | | |
| 40 | Nederlandene | HPA | 290,18 | 0,66 | | × |
| 41 | Det Forenede Kongerige | DARD | 283,85 | 0,64 | | × |
| 42 | Frankrig | Onivins | 283,75 | 0,64 | | × |
| 43 | Tyskland | Thüringen | 272,08 | 0,62 | | |
| 44 | Det Forenede Kongerige | NAWAD | 246,02 | 0,56 | × | × |
| 45 | Belgien | Région Wallonne | 237,53 | 0,54 | × | |
| 46 | Tyskland | Hessen | 228,83 | 0,52 | | |
| 47 | Belgien | Vlaamse Gemeenschap ALP | 204,06 | 0,46 | | × |
| 48 | Tyskland | Sachsen | 199,81 | 0,45 | | |
| 49 | Tyskland | Rheinland-Pfalz | 187,08 | 0,42 | | |
| 50 | Spanien | Canarias | 161,30 | 0,36 | | |
| 51 | Spanien | Valencia | 150,68 | 0,34 | | |
| 52 | Frankrig | Odeadom | 142,56 | 0,32 | × | |
| 53 | Spanien | Navarra | 137,29 | 0,31 | | × |
| 54 | Spanien | Galicia | 133,71 | 0,30 | | |
| 55 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen Rheinland | 124,31 | 0,28 | | |
| 56 | Italien | ENR | 109,38 | 0,25 | | |
| 57 | Portugal | IFADAP | 104,75 | 0,24 | × | |
| 58 | Spanien | Murcia | 90,06 | 0,20 | | |
| 59 | Italien | AGREA | 68,07 | 0,15 | | |
| 60 | Spanien | Asturias | 63,73 | 0,14 | | |
| 61 | Spanien | País Vasco | 59,50 | 0,13 | | |
| 62 | Nederlandene | DLG | 58,73 | 0,13 | | |
| 63 | Irland | DCMNR | 52,76 | 0,12 | | |
| 64 | Spanien | Madrid | 52,46 | 0,12 | | |
| 65 | Italien | Region Lombardie | 50,71 | 0,11 | | |
| 66 | Østrig | ZA Salzburg | 49,48 | 0,11 | | |
| 67 | Nederlandene | PT | 47,15 | 0,11 | | |
| 68 | Italien | ARTEA (Toscana) | 45,23 | 0,10 | | |
| 69 | Luxembourg | Ministère de l'Agriculture | 44,21 | 0,10 | × | × |
| 70 | Spanien | La Rioja | 41,33 | 0,09 | | |
| 71 | Italien | AVEPA (Veneto) | 40,13 | 0,09 | | |
| 72 | Spanien | Cantabria | 35,31 | 0,08 | | |
| 73 | Nederlandene | PVVE | 34,04 | 0,08 | | |
| 74 | Spanien | Baleares | 24,62 | 0,06 | | |
| 75 | Frankrig | ACCT/SDE | 21,15 | 0,05 | × | × |
| 76 | Tyskland | Saarland | 19,82 | 0,04 | × | |
| 77 | Det Forenede Kongerige | FC | 15,87 | 0,04 | | × |
| 78 | Belgien | Vlaamse Gemeenschap ALT | 7,92 | 0,02 | | × |
| 79 | Frankrig | Ofimer | 7,82 | 0,02 | | |
| 80 | Tyskland | Hamburg | 7,28 | 0,02 | × | × |
| 81 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,57 | 0,01 | | |
| 82 | Det Forenede Kongerige | CCW | 4,53 | 0,01 | | × |
| 83 | Tyskland | Bremen | 2,34 | 0,01 | | |
| 84 | Tyskland | Berlin | 1,36 | 0,00 | × | × |
| 85 | Spanien | FROM | 0,90 | 0,00 | | |
| | | Subtotal | 10 955,73 | 24,78 | | |
| | | I alt | 44 212,25 | 100,00 | 11 266,58 | 19 042,73 |

Nr.

Medlemsstat

Udbetalende organ

Anmeldt beløb i millioner euro

% af samlet beløb

Revisions-påtegning med forbehold

Regnskabet udskilt (22)

1

Italien

AGEA

4 891,34

11,06

2

Frankrig

ONIC

4 594,60

10,39

×

3

Grækenland

Opekepe

2 765,73

6,26

×

4

Det Forenede Kongerige

RPA

2 758,04

6,24

×

5

Frankrig

Ofival

2 380,50

5,38

×

×

6

Irland

DAF

1 893,02

4,28

7

Spanien

Andalucia

1 741,57

3,94

8

Danmark

EU-direktoratet

1 219,66

2,76

9

Tyskland

Bayern, Landwirtschaft

1 074,78

2,43

×

×

10

Østrig

AMA

1 074,97

2,43

11

Frankrig

ONIOL

936,40

2,12

×

12

Spanien

Castilla — La Mancha

932,60

2,11

13

Spanien

Castilla — Léon

915,23

2,07

14

Finland

MMM

874,40

1,98

15

Frankrig

CNASEA

797,76

1,80

×

×

16

Portugal

INGA

744,13

1,68

×

×

17

Tyskland

Niedersachsen

652,57

1,48

×

×

18

Frankrig

Onilait

631,07

1,43

19

Spanien

Extremadura

607,96

1,38

20

Spanien

FEGA

473,35

1,07

21

Tyskland

Baden-Württemberg

446,75

1,01

×

×

22

Tyskland

Mecklenburg-Vorpommern

309,15

0,70

23

Frankrig

Oniflhor

263,92

0,60

×

×

24

Tyskland

Sachsen-Anhalt

254,70

0,58

25

Tyskland

Bayern, Umwelt

22,32

0,05

×

×

Subtotal (23)

33 256,52

75,22

26

Sverige

SJV

864,38

1,96

×

27

Tyskland

Hamburg-Jonas

586,24

1,33

28

Det Forenede Kongerige

SERAD

569,01

1,29

×

×

29

Belgien

BIRB

559,35

1,27

×

30

Spanien

Aragón

527,45

1,19

31

Nederlandene

PZ

518,11

1,17

32

Tyskland

BLE

432,82

0,98

33

Nederlandene

LASER

402,24

0,91

×

34

Frankrig

FIRS

375,11

0,85

×

35

Spanien

Cataluña

371,92

0,84

×

36

Tyskland

Nordrhein-Westfalen Westfalen-Lippe

352,50

0,80

×

37

Tyskland

Schleswig-Holstein

335,72

0,76

38

Tyskland

Brandenburg

312,32

0,71

39

Italien

SAISA (tidl. DCCC)

300,30

0,68

40

Nederlandene

HPA

290,18

0,66

×

41

Det Forenede Kongerige

DARD

283,85

0,64

×

42

Frankrig

Onivins

283,75

0,64

×

43

Tyskland

Thüringen

272,08

0,62

44

Det Forenede Kongerige

NAWAD

246,02

0,56

×

×

45

Belgien

Région Wallonne

237,53

0,54

×

46

Tyskland

Hessen

228,83

0,52

47

Belgien

Vlaamse Gemeenschap ALP

204,06

0,46

×

48

Tyskland

Sachsen

199,81

0,45

49

Tyskland

Rheinland-Pfalz

187,08

0,42

50

Spanien

Canarias

161,30

0,36

51

Spanien

Valencia

150,68

0,34

52

Frankrig

Odeadom

142,56

0,32

×

53

Spanien

Navarra

137,29

0,31

×

54

Spanien

Galicia

133,71

0,30

55

Tyskland

Nordrhein-Westfalen Rheinland

124,31

0,28

56

Italien

ENR

109,38

0,25

57

Portugal

IFADAP

104,75

0,24

×

58

Spanien

Murcia

90,06

0,20

59

Italien

AGREA

68,07

0,15

60

Spanien

Asturias

63,73

0,14

61

Spanien

País Vasco

59,50

0,13

62

Nederlandene

DLG

58,73

0,13

63

Irland

DCMNR

52,76

0,12

64

Spanien

Madrid

52,46

0,12

65

Italien

Region Lombardie

50,71

0,11

66

Østrig

ZA Salzburg

49,48

0,11

67

Nederlandene

PT

47,15

0,11

68

Italien

ARTEA (Toscana)

45,23

0,10

69

Luxembourg

Ministère de l'Agriculture

44,21

0,10

×

×

70

Spanien

La Rioja

41,33

0,09

71

Italien

AVEPA (Veneto)

40,13

0,09

72

Spanien

Cantabria

35,31

0,08

73

Nederlandene

PVVE

34,04

0,08

74

Spanien

Baleares

24,62

0,06

75

Frankrig

ACCT/SDE

21,15

0,05

×

×

76

Tyskland

Saarland

19,82

0,04

×

77

Det Forenede Kongerige

FC

15,87

0,04

×

78

Belgien

Vlaamse Gemeenschap ALT

7,92

0,02

×

79

Frankrig

Ofimer

7,82

0,02

80

Tyskland

Hamburg

7,28

0,02

×

×

81

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,57

0,01

82

Det Forenede Kongerige

CCW

4,53

0,01

×

83

Tyskland

Bremen

2,34

0,01

84

Tyskland

Berlin

1,36

0,00

×

×

85

Spanien

FROM

0,90

0,00

Subtotal

10 955,73

24,78

I alt

44 212,25

100,00

11 266,58

19 042,73

| c) | Kriterierne for godkendelse af udbetalende organer var ikke opfyldt, hvilket ikke har nogen direkte finansiel effekt (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), og andre kontrolsvigt (Opekepe (Grækenland), Vlaamse Gemeenschap (Belgien), SDE (Frankrig), Landbrugsministeriet (Luxembourg)). |
| --- | --- |

c)

Kriterierne for godkendelse af udbetalende organer var ikke opfyldt, hvilket ikke har nogen direkte finansiel effekt (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), og andre kontrolsvigt (Opekepe (Grækenland), Vlaamse Gemeenschap (Belgien), SDE (Frankrig), Landbrugsministeriet (Luxembourg)).

| d) | Nogle attesterende organer har ikke kunnet afgive erklæring om, hvorvidt opgørelsen over udestående fordringer er fuldstændig (Serad, Niedersachsen, Ifadap og Opekepe). |
| --- | --- |

d)

Nogle attesterende organer har ikke kunnet afgive erklæring om, hvorvidt opgørelsen over udestående fordringer er fuldstændig (Serad, Niedersachsen, Ifadap og Opekepe).

Analyse af de attesterende organers arbejde

| 4.55. | For at sikre, at de attesterende organer reviderer de beløb, de udbetalende organer forvaltede, på tilfredsstillende måde, har Kommissionen opstillet retningslinjer (bl.a. om stikprøvekontrol af transaktioner for at få konstateret, om der er et væsentligt fejlniveau (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)), og den gennemgår rapporterne fra de attesterende organer for at se, om disse retningslinjer er fulgt. |
| --- | --- |

4.55.

For at sikre, at de attesterende organer reviderer de beløb, de udbetalende organer forvaltede, på tilfredsstillende måde, har Kommissionen opstillet retningslinjer (bl.a. om stikprøvekontrol af transaktioner for at få konstateret, om der er et væsentligt fejlniveau (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)), og den gennemgår rapporterne fra de attesterende organer for at se, om disse retningslinjer er fulgt.

Revision af udgifter til landbrugsstøtte

| 4.56. | De attesterende organer gennemgik de udbetalende organers procedurer for forvaltningen af landbrugsudgifter. I 69 udbetalende organer, som var ansvarlige for 40 milliarder euro, kontrollerede de også en statistisk stikprøve af de udbetalende organers bilag for udbetalingerne. Ca. 24 000 transaktioner blev kontrolleret på denne måde. |
| --- | --- |

4.56.

De attesterende organer gennemgik de udbetalende organers procedurer for forvaltningen af landbrugsudgifter. I 69 udbetalende organer, som var ansvarlige for 40 milliarder euro, kontrollerede de også en statistisk stikprøve af de udbetalende organers bilag for udbetalingerne. Ca. 24 000 transaktioner blev kontrolleret på denne måde.

| 4.57. | Kommissionen konstaterede ud over de i punkt 4.54 nævnte forbehold følgende: |
| --- | --- |

4.57.

Kommissionen konstaterede ud over de i punkt 4.54 nævnte forbehold følgende:

| a) | Der var tale om et væsentligt fejlniveau i udgifterne afholdt af yderligere tre udbetalende organer (Madrid, Cantabria og Mecklenburg-Vorpommern). |
| --- | --- |

a)

Der var tale om et væsentligt fejlniveau i udgifterne afholdt af yderligere tre udbetalende organer (Madrid, Cantabria og Mecklenburg-Vorpommern).

| b) | Det franske attesterende organ havde ikke fulgt den foreskrevne metode ved stikprøveudtagningen. |
| --- | --- |

b)

Det franske attesterende organ havde ikke fulgt den foreskrevne metode ved stikprøveudtagningen.

| c) | Det attesterende organ i Det Forenede Kongerige havde ikke testet en tilstrækkelig stor stikprøve af transaktioner. |
| --- | --- |

c)

Det attesterende organ i Det Forenede Kongerige havde ikke testet en tilstrækkelig stor stikprøve af transaktioner.

| d) | Rapporterne om HPA og Laser (Nederlandene) indeholdt ikke de krævede oplysninger om stikprøveudtagning og behandling af fejl. |
| --- | --- |

d)

Rapporterne om HPA og Laser (Nederlandene) indeholdt ikke de krævede oplysninger om stikprøveudtagning og behandling af fejl.

| 4.58. | Retten konstaterede selv følgende: |
| --- | --- |

4.58.

Retten konstaterede selv følgende:

| 4.58. | |
| --- | --- |

4.58.

| a) | Rapporten om Luxembourg var behæftet med de samme svagheder som rapporterne om HPA og Laser. |
| --- | --- |

a)

Rapporten om Luxembourg var behæftet med de samme svagheder som rapporterne om HPA og Laser.

| a) | Regnskaberne for Luxembourg er blevet udskilt — da de foranstaltninger, der blev truffet efter anbefalingerne i det foregående år, ikke blev indberettet. De punkter, som Revisionsretten nævnte, vil også blive taget i betragtning før den endelige regnskabsafslutning for denne medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Regnskaberne for Luxembourg er blevet udskilt — da de foranstaltninger, der blev truffet efter anbefalingerne i det foregående år, ikke blev indberettet. De punkter, som Revisionsretten nævnte, vil også blive taget i betragtning før den endelige regnskabsafslutning for denne medlemsstat.

| b) | Der var ufuldstændige oplysninger i ni af rapporterne om udbetalende organer i Spanien. Kommissionen fik imidlertid tilsendt yderligere oplysninger, hvorefter den kunne afslutte regnskaberne. Retten gennemgik to af de berørte attesterende organers arbejde på stedet. Et af dem havde foretaget en grundig revision af regnskabet og kunne fremlægge fuld dokumentation for det udførte arbejde (Castilla-La-Mancha). For det andet attesterende organs vedkommende (Andalucía, det største i Spanien) var situationen utilfredsstillende. Det attesterende organ havde udliciteret revisionsarbejdet i november 2003, hvilket kun gav kontrahenten ganske kort tid til at gennemføre revisionen. Der forelå kun meget begrænset dokumentationsmateriale for den udførte revision, og der var ikke ført det fornødne tilsyn. Overensstemmelseskontrollen blev udført for sent og var helt utilstrækkelig. |
| --- | --- |

b)

Der var ufuldstændige oplysninger i ni af rapporterne om udbetalende organer i Spanien. Kommissionen fik imidlertid tilsendt yderligere oplysninger, hvorefter den kunne afslutte regnskaberne. Retten gennemgik to af de berørte attesterende organers arbejde på stedet. Et af dem havde foretaget en grundig revision af regnskabet og kunne fremlægge fuld dokumentation for det udførte arbejde (Castilla-La-Mancha). For det andet attesterende organs vedkommende (Andalucía, det største i Spanien) var situationen utilfredsstillende. Det attesterende organ havde udliciteret revisionsarbejdet i november 2003, hvilket kun gav kontrahenten ganske kort tid til at gennemføre revisionen. Der forelå kun meget begrænset dokumentationsmateriale for den udførte revision, og der var ikke ført det fornødne tilsyn. Overensstemmelseskontrollen blev udført for sent og var helt utilstrækkelig.

| b) | Med hensyn til det attesterende organs sene udpegning af revisoren i Andalusien er Kommissionen enig i, at sådanne beslutninger skal træffes i god tid. Den vil (ligesom det allerede er blevet gjort førhen for andre betalingsorganer) understrege betydningen af tidligt valg af revisionsfirmaer. |
| --- | --- |

b)

Med hensyn til det attesterende organs sene udpegning af revisoren i Andalusien er Kommissionen enig i, at sådanne beslutninger skal træffes i god tid. Den vil (ligesom det allerede er blevet gjort førhen for andre betalingsorganer) understrege betydningen af tidligt valg af revisionsfirmaer.

Med hensyn til den ringe overensstemmelseskontrol udarbejder Kommissionen sit forslag til regnskabsafslutning på grundlag af det attesterende organs samlede arbejde.

Endelig vil Kommissionen i betragtning af det ringe belæg for revision og det begrænsede tilsyn understrege behovet for at sikre, at de attesterende organer retter tilstrækkelig opmærksomhed mod begge aspekter (især når revisionsfirmaer udpeges til at udføre hele eller en del af revisionsarbejdet).

Debitorer

| 4.59. | Punkt 4.113-4.121 indeholder et resumé af Rettens særberetning om uregelmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik og skyldige beløb. |
| --- | --- |

4.59.

Punkt 4.113-4.121 indeholder et resumé af Rettens særberetning om uregelmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik og skyldige beløb.

| 4.60. | De skyldige beløb var på i alt 2,3 milliarder euro pr. 15. oktober 2003 (det samme som året før). Fire attesterende organer tog forbehold vedrørende opgørelsen over udestående fordringer (jf. punkt 4.54), og flere andre konstaterede væsentlige svagheder ved forvaltningen, opgørelsen og tilbagesøgningen af udestående fordringer (17 udbetalende organer). |
| --- | --- |

4.60.

De skyldige beløb var på i alt 2,3 milliarder euro pr. 15. oktober 2003 (det samme som året før). Fire attesterende organer tog forbehold vedrørende opgørelsen over udestående fordringer (jf. punkt 4.54), og flere andre konstaterede væsentlige svagheder ved forvaltningen, opgørelsen og tilbagesøgningen af udestående fordringer (17 udbetalende organer).

| 4.61. | Det fremgår af rapporterne om flere af de udbetalende organer, at de attesterende organers revisionsarbejde ikke er tilstrækkeligt til at give sikkerhed for, at alle udestående fordringer er registreret korrekt. Hertil kommer, at de attesterende organer i henhold til Kommissionens retningslinje (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) om værdiansættelse af fordringer skal anslå beløbet for de udestående fordringer, som sandsynligvis kan inkasseres. Fire attesterende organer havde undladt at gøre dette. |
| --- | --- |

4.61.

Det fremgår af rapporterne om flere af de udbetalende organer, at de attesterende organers revisionsarbejde ikke er tilstrækkeligt til at give sikkerhed for, at alle udestående fordringer er registreret korrekt. Hertil kommer, at de attesterende organer i henhold til Kommissionens retningslinje (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) om værdiansættelse af fordringer skal anslå beløbet for de udestående fordringer, som sandsynligvis kan inkasseres. Fire attesterende organer havde undladt at gøre dette.

| 4.60-4.61. | Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at dette punkt er vigtigt. Den er klar over vanskelighederne med debitorbogholderiet i en række betalingsorganer og også over de indførte forbedringer. Dette problem har været genstand for særlig opmærksomhed siden 1999 og vil fortsat blive fulgt op. Efter at Kommissionen havde taget alle de foreliggende oplysninger i betragtning, var den dog i stand til at foreslå regnskabsafslutning for betalingsorganerne trods visse vanskeligheder. Kommissionen har altid mærket sig de påtalte problemer og vil fortsat understrege nødvendigheden af, at de attesterende organer afgiver klare udtalelser herom. |
| --- | --- |

4.60-4.61.

Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at dette punkt er vigtigt. Den er klar over vanskelighederne med debitorbogholderiet i en række betalingsorganer og også over de indførte forbedringer. Dette problem har været genstand for særlig opmærksomhed siden 1999 og vil fortsat blive fulgt op. Efter at Kommissionen havde taget alle de foreliggende oplysninger i betragtning, var den dog i stand til at foreslå regnskabsafslutning for betalingsorganerne trods visse vanskeligheder. Kommissionen har altid mærket sig de påtalte problemer og vil fortsat understrege nødvendigheden af, at de attesterende organer afgiver klare udtalelser herom.

Kommissionen fører fortsat nøje tilsyn med dette punkt, og der er planlagt fire kontrolbesøg i medlemsstaterne i anden halvdel af 2004.

Kommissionens beslutning

| 4.62. | Kommissionen undersøgte og vurderede regnskaber, påtegninger og rapporter for alle udbetalende organer med undtagelse af seks, som havde indsendt materialet for sent, eller som havde indsendt ufuldstændigt materiale (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Kommissionen foretog en række kontroller af individuelle betalingsdata for at se, om støttebeløb eventuelt var blevet udbetalt to gange (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.62.

Kommissionen undersøgte og vurderede regnskaber, påtegninger og rapporter for alle udbetalende organer med undtagelse af seks, som havde indsendt materialet for sent, eller som havde indsendt ufuldstændigt materiale (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Kommissionen foretog en række kontroller af individuelle betalingsdata for at se, om støttebeløb eventuelt var blevet udbetalt to gange (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.63. | Kommissionen vedtog beslutningen om regnskabsafslutning den 29. april 2004 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), dvs. inden for den foreskrevne frist. |
| --- | --- |

4.63.

Kommissionen vedtog beslutningen om regnskabsafslutning den 29. april 2004 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), dvs. inden for den foreskrevne frist.

| 4.64. | Kommissionen godkendte regnskaberne for 56 udbetalende organer, som tilsammen forvaltede 25,2 milliarder euro (57 % af de samlede anmeldte udgifter). Kommissionen har meddelt, at den i de tilfælde, hvor der er konstateret kvantificerbare fejl i de udbetalende organers regnskaber, vil foretage passende finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

4.64.

Kommissionen godkendte regnskaberne for 56 udbetalende organer, som tilsammen forvaltede 25,2 milliarder euro (57 % af de samlede anmeldte udgifter). Kommissionen har meddelt, at den i de tilfælde, hvor der er konstateret kvantificerbare fejl i de udbetalende organers regnskaber, vil foretage passende finansielle korrektioner.

| 4.65. | Kommissionen udsatte sin beslutning om regnskaberne for 29 udbetalende organer. Disse organer tegnede sig for 19 milliarder euro (43 % af de samlede anmeldte udgifter). Nedenfor anføres Kommissionens begrundelser for at udsætte beslutningen om regnskaberne. De nævnte begrundelser dækker mere end ét udbetalende organ: |
| --- | --- |

4.65.

Kommissionen udsatte sin beslutning om regnskaberne for 29 udbetalende organer. Disse organer tegnede sig for 19 milliarder euro (43 % af de samlede anmeldte udgifter). Nedenfor anføres Kommissionens begrundelser for at udsætte beslutningen om regnskaberne. De nævnte begrundelser dækker mere end ét udbetalende organ:

| a) | De attesterende organer havde ikke fulgt retningslinjerne for stikprøvekontrol (for lavt sikkerhedsniveau/for lille stikprøve) (15 regnskaber), eller |
| --- | --- |

a)

De attesterende organer havde ikke fulgt retningslinjerne for stikprøvekontrol (for lavt sikkerhedsniveau/for lille stikprøve) (15 regnskaber), eller

| b) | De attesterende organer havde ikke givet tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om den anvendte stikprøvemetode (to regnskaber) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

b)

De attesterende organer havde ikke givet tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om den anvendte stikprøvemetode (to regnskaber) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.66. | Det er Kommissionens normale praksis at udskyde godkendelsen af de attesterende organers rapporter, hvis den nærer tvivl om kvaliteten af det udførte arbejde. I 2001 blev regnskaberne for fire udbetalende organer holdt uden for beslutningen om regnskabsafslutning, og i 2002 drejede det sig om regnskaber for 17 udbetalende organer. |
| --- | --- |

4.66.

Det er Kommissionens normale praksis at udskyde godkendelsen af de attesterende organers rapporter, hvis den nærer tvivl om kvaliteten af det udførte arbejde. I 2001 blev regnskaberne for fire udbetalende organer holdt uden for beslutningen om regnskabsafslutning, og i 2002 drejede det sig om regnskaber for 17 udbetalende organer.

| 4.67. | Det er imidlertid første gang, Kommissionen har udsat sin beslutning om regnskaberne for så mange udbetalende organer, der tegner sig for så stor en del af de anmeldte udgifter. |
| --- | --- |

4.67.

Det er imidlertid første gang, Kommissionen har udsat sin beslutning om regnskaberne for så mange udbetalende organer, der tegner sig for så stor en del af de anmeldte udgifter.

| 4.68. | Det er uklart, hvornår Kommissionen vil kunne godkende regnskaberne for de udbetalende organer, der ikke er omfattet af beslutningen af 29. april 2004. Erfaringerne viser, at der kan blive tale om en betydelig forsinkelse – 2000-regnskabet for det tidligere græske udbetalende organ blev først godkendt i 2003 på et tidspunkt, hvor det pågældende organ ikke længere eksisterede. I april 2004 var ingen af de regnskaber, der ikke var omfattet af beslutningerne om regnskabsafslutning for henholdsvis 2001 og 2002, blevet godkendt. For ti udbetalende organers vedkommende (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) er regnskaberne for to ud af de tre forudgående år endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

4.68.

Det er uklart, hvornår Kommissionen vil kunne godkende regnskaberne for de udbetalende organer, der ikke er omfattet af beslutningen af 29. april 2004. Erfaringerne viser, at der kan blive tale om en betydelig forsinkelse – 2000-regnskabet for det tidligere græske udbetalende organ blev først godkendt i 2003 på et tidspunkt, hvor det pågældende organ ikke længere eksisterede. I april 2004 var ingen af de regnskaber, der ikke var omfattet af beslutningerne om regnskabsafslutning for henholdsvis 2001 og 2002, blevet godkendt. For ti udbetalende organers vedkommende (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) er regnskaberne for to ud af de tre forudgående år endnu ikke afsluttet.

| 4.68. | Inden udgangen af i år forventer Kommissionen at have foretaget regnskabsafslutning for de fire betalingsorganer, hvis regnskaber blev udskilt for 2001, og for over halvdelen af de betalingsorganer, der blev udskilt for 2002 (som alle de nødvendige oplysninger er blevet fremlagt for). |
| --- | --- |

4.68.

Inden udgangen af i år forventer Kommissionen at have foretaget regnskabsafslutning for de fire betalingsorganer, hvis regnskaber blev udskilt for 2001, og for over halvdelen af de betalingsorganer, der blev udskilt for 2002 (som alle de nødvendige oplysninger er blevet fremlagt for).

| 4.69. | Udsættelsen af en beslutning om regnskabsafslutning har ingen finansielle konsekvenser for den berørte medlemsstat, og den indvirker heller ikke negativt på fremtidige beslutninger om udgifters berettigelse til fællesskabsfinansiering. Kommissionen kunne imidlertid ikke træffe beslutning inden for den fastsatte frist om regnskaberne for en række udbetalende organer, som tegnede sig for 43 % af de udgifter, der var anmeldt for 2003. |
| --- | --- |

4.69.

Udsættelsen af en beslutning om regnskabsafslutning har ingen finansielle konsekvenser for den berørte medlemsstat, og den indvirker heller ikke negativt på fremtidige beslutninger om udgifters berettigelse til fællesskabsfinansiering. Kommissionen kunne imidlertid ikke træffe beslutning inden for den fastsatte frist om regnskaberne for en række udbetalende organer, som tegnede sig for 43 % af de udgifter, der var anmeldt for 2003.

Overensstemmelsesbeslutninger vedtaget i 2003

| 4.70. | I 2003 vedtog Kommissionen tre overensstemmelsesbeslutninger om udgifter anmeldt i perioden 1996-2002 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), hvorved den udelukkede 377 millioner euro fra fællesskabsfinansiering. Af det udelukkede beløb har Retten undersøgt udgifter for 366 millioner euro for at få fastslået, om korrektionerne var: |
| --- | --- |

4.70.

I 2003 vedtog Kommissionen tre overensstemmelsesbeslutninger om udgifter anmeldt i perioden 1996-2002 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), hvorved den udelukkede 377 millioner euro fra fællesskabsfinansiering. Af det udelukkede beløb har Retten undersøgt udgifter for 366 millioner euro for at få fastslået, om korrektionerne var:

| a) | tilstrækkelige og velbegrundede |
| --- | --- |

a)

tilstrækkelige og velbegrundede

| b) | fastsat på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

b)

fastsat på det rigtige tidspunkt.

Var korrektionerne tilstrækkelige?

| 4.71. | Retten konkluderede, at Kommissionens beslutning om at udelukke udgifter for 308 millioner euro fra regnskabsafslutningen, var velbegrundet, og at de udelukkede beløb var i overensstemmelse med den skala, Kommissionen normalt anvender for faste korrektioner (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.71.

Retten konkluderede, at Kommissionens beslutning om at udelukke udgifter for 308 millioner euro fra regnskabsafslutningen, var velbegrundet, og at de udelukkede beløb var i overensstemmelse med den skala, Kommissionen normalt anvender for faste korrektioner (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.72. | I nedenstående tilfælde ville det efter Rettens opfattelse have været berettiget at anvende Kommissionens egne regler mere konsekvent (hvilket ville have forhøjet det udelukkede beløb med 65 millioner euro): |
| --- | --- |

4.72.

I nedenstående tilfælde ville det efter Rettens opfattelse have været berettiget at anvende Kommissionens egne regler mere konsekvent (hvilket ville have forhøjet det udelukkede beløb med 65 millioner euro):

| 4.72. | Ved vurderingen af de finansielle korrektioner har Kommissionen pligt til at tage hensyn til alternative kontroller, der kan nedsætte risikoen for EUGFL. Kommissionens beslutning skal derfor være i overensstemmelse med reglerne og de fastsatte protokoller. |
| --- | --- |

4.72.

Ved vurderingen af de finansielle korrektioner har Kommissionen pligt til at tage hensyn til alternative kontroller, der kan nedsætte risikoen for EUGFL. Kommissionens beslutning skal derfor være i overensstemmelse med reglerne og de fastsatte protokoller.

Kommissionen mener, at den fuldstændigt og korrekt har fulgt sine retningslinjer ved fastsættelsen af de finansielle korrektioners omfang, og understreger også sin retlige forpligtelse til nøjagtigt at vurdere den faktiske risiko for EUGFL-fonden. Kommissionen fastholder, at de satser for finansiel korrektion, der blev pålagt i de pågældende tilfælde, var berettiget.

| a) | olivenolie, Italien: korrektion på 13 millioner euro. Kommissionen anvendte en fast korrektion på 2 % på udgifter afholdt i 2000, som altså primært vedrørte produktionsåret 1998/99. Korrektionen skyldes først og fremmest, at der blev konstateret væsentlige svagheder ved inspektionen af oliemøllerne og manglende stringens i udførelsen af og opfølgningen på kontrol af overensstemmelse (med de producerede mængder olivenolie). Desuden var Det Geografiske Informationssystem (GIS) ikke fuldstændigt og ikke operationelt, da udgifterne blev afholdt, og der blev ikke foretaget det foreskrevne minimum af supplerende kontroller (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) i produktionsåret 1998/99. Kommissionen har klassificeret disse former for kontrol som centrale kontroller. En korrektion på 5 % ville have været i overensstemmelse med Kommissionens skala for faste korrektioner. |
| --- | --- |

a)

olivenolie, Italien: korrektion på 13 millioner euro. Kommissionen anvendte en fast korrektion på 2 % på udgifter afholdt i 2000, som altså primært vedrørte produktionsåret 1998/99. Korrektionen skyldes først og fremmest, at der blev konstateret væsentlige svagheder ved inspektionen af oliemøllerne og manglende stringens i udførelsen af og opfølgningen på kontrol af overensstemmelse (med de producerede mængder olivenolie). Desuden var Det Geografiske Informationssystem (GIS) ikke fuldstændigt og ikke operationelt, da udgifterne blev afholdt, og der blev ikke foretaget det foreskrevne minimum af supplerende kontroller (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) i produktionsåret 1998/99. Kommissionen har klassificeret disse former for kontrol som centrale kontroller. En korrektion på 5 % ville have været i overensstemmelse med Kommissionens skala for faste korrektioner.

| a) | I produktionsåret 1998/99 havde Italien indført alternative kontroller, der nedbragte risikoen for EUGFL og fik Kommissionen til at foreslå en korrektionssats på 2 % trods mangler ved hovedkontrollerne. Italien rådede over en fortegnelse over olivendyrkningsarealer og foretog i produktionsåret 1998/99 mange kontroller på stedet af dyrkningserklæringerne i forbindelse med opbygningen af GIS for oliven. Som følge af disse kontroller pålagde Italien de producenter, hvis dyrkningserklæringer var urigtige, betydelige sanktioner. |
| --- | --- |

a)

I produktionsåret 1998/99 havde Italien indført alternative kontroller, der nedbragte risikoen for EUGFL og fik Kommissionen til at foreslå en korrektionssats på 2 % trods mangler ved hovedkontrollerne. Italien rådede over en fortegnelse over olivendyrkningsarealer og foretog i produktionsåret 1998/99 mange kontroller på stedet af dyrkningserklæringerne i forbindelse med opbygningen af GIS for oliven. Som følge af disse kontroller pålagde Italien de producenter, hvis dyrkningserklæringer var urigtige, betydelige sanktioner.

| b) | Olivenolie, Grækenland: korrektion på 45,1 million euro. Kommissionen har siden 1994 anvendt en fast korrektion på 5 % på grund af manglende opfyldelse af kravet om en fortegnelse over olivendyrkningsarealerne og mangler ved edb-registret. Medlemsstaterne havde fem år fra 1998/99 til at indføre GIS, som erstatter fortegnelserne over oliventræer og edb-registret. Kommissionen mener, at den manglende indsats for at få oprettet GIS i sig selv er en svaghed, som ikke opvejes af de foretagne forbedringer. Kommissionen har derfor bibeholdt den faste korrektionssats på 5 %, som blev anvendt på udgifter afholdt i 2000, der primært vedrører produktionsåret 1998/99. Da der er tale om centrale kontroller, som ikke er udført, ville en korrektion på 10 % have været i overensstemmelse med Kommissionens normale skala for faste korrektioner. |
| --- | --- |

b)

Olivenolie, Grækenland: korrektion på 45,1 million euro. Kommissionen har siden 1994 anvendt en fast korrektion på 5 % på grund af manglende opfyldelse af kravet om en fortegnelse over olivendyrkningsarealerne og mangler ved edb-registret. Medlemsstaterne havde fem år fra 1998/99 til at indføre GIS, som erstatter fortegnelserne over oliventræer og edb-registret. Kommissionen mener, at den manglende indsats for at få oprettet GIS i sig selv er en svaghed, som ikke opvejes af de foretagne forbedringer. Kommissionen har derfor bibeholdt den faste korrektionssats på 5 %, som blev anvendt på udgifter afholdt i 2000, der primært vedrører produktionsåret 1998/99. Da der er tale om centrale kontroller, som ikke er udført, ville en korrektion på 10 % have været i overensstemmelse med Kommissionens normale skala for faste korrektioner.

| b) | I forbindelse med ordningen for produktionsstøtte for olivenolie foretages der to indbyrdes afhængige hovedkontroller, nemlig kontrol af møllerne og kontrol af træerne. |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med ordningen for produktionsstøtte for olivenolie foretages der to indbyrdes afhængige hovedkontroller, nemlig kontrol af møllerne og kontrol af træerne.

Det er rigtigt, at Grækenland hverken rådede over en fortegnelse over olivendyrkningsarealer eller et operationelt edb-register eller GIS for oliven (obligatorisk fra produktionsåret 1998/99). Grækenland foretog dog de alternative kontroller, der er fastsat i reglerne for de tilfælde, hvor GIS for oliven ikke er indført, herunder pålæggelse af sanktioner i tilfælde af urigtige dyrkningserklæringer. Hertil kom kontrollen af møllerne eller kontrollen af unormalt højt udbytte.

Disse forhold fik Kommissionen til at opretholde en korrektionssats på 5 % for de pågældende produktionsår.

24-månedersreglen

| 4.73. | Kommissionens mulighed for at udelukke anmeldte udgifter fra fællesskabsfinansiering er begrænset til udgifter afholdt de seneste 24 måneder forud for datoen for Kommissionens underretning af medlemsstaten om resultatet af den foretagne undersøgelse (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). En svaghed eller mangel, der er konstateret i forbindelse med en undersøgelse, der dækker tre år, kan derfor kun medføre korrektion af anmeldte udgifter over en periode på to år. Retten støtter et forslag fra Kommissionen i 2002 om at forlænge denne periode til 36 måneder. Forslaget blev forkastet af Rådet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.73.

Kommissionens mulighed for at udelukke anmeldte udgifter fra fællesskabsfinansiering er begrænset til udgifter afholdt de seneste 24 måneder forud for datoen for Kommissionens underretning af medlemsstaten om resultatet af den foretagne undersøgelse (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). En svaghed eller mangel, der er konstateret i forbindelse med en undersøgelse, der dækker tre år, kan derfor kun medføre korrektion af anmeldte udgifter over en periode på to år. Retten støtter et forslag fra Kommissionen i 2002 om at forlænge denne periode til 36 måneder. Forslaget blev forkastet af Rådet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

Sagsbehandlingstiden for korrektioner

| 4.74. | Proceduren for regnskabsafslutning i forbindelse med fastsættelse af korrektionerne i de tre beslutninger fra 2003 varede gennemsnitligt over 2 1/2 år (900 dage) fra tidspunktet for revisionsbesøgene i medlemsstaterne til fastsættelsen af korrektionen i en beslutning. Det er kortere end den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i 2002 på tre år (1 100 dage). Det gennemsnitlige antal dage fra revisionsbesøget til fremsendelsen af den skriftlige meddelelse om korrektionen er dog stadig betydeligt højere end de standarder, Kommissionens tjenestegrene har fastsat internt. |
| --- | --- |

4.74.

Proceduren for regnskabsafslutning i forbindelse med fastsættelse af korrektionerne i de tre beslutninger fra 2003 varede gennemsnitligt over 2 1/2 år (900 dage) fra tidspunktet for revisionsbesøgene i medlemsstaterne til fastsættelsen af korrektionen i en beslutning. Det er kortere end den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i 2002 på tre år (1 100 dage). Det gennemsnitlige antal dage fra revisionsbesøget til fremsendelsen af den skriftlige meddelelse om korrektionen er dog stadig betydeligt højere end de standarder, Kommissionens tjenestegrene har fastsat internt.

| 4.74. | Kommissionens tjenestegrene erkender, at der er opstået forsinkelser i afviklingen af regnskabsafslutningsproceduren i nogle tilfælde. Som Revisionsretten dog konstaterer det fra år til år, er der udfoldet store bestræbelser på at nedbringe procedurens gennemsnitlige varighed. Disse bestræbelser vil blive fortsat. |
| --- | --- |

4.74.

Kommissionens tjenestegrene erkender, at der er opstået forsinkelser i afviklingen af regnskabsafslutningsproceduren i nogle tilfælde. Som Revisionsretten dog konstaterer det fra år til år, er der udfoldet store bestræbelser på at nedbringe procedurens gennemsnitlige varighed. Disse bestræbelser vil blive fortsat.

Beslutninger om regnskabsafslutning vedtaget de senere år

| 4.75. | Regnskabsafslutningen foregår over flere år (jf. punkt 4.52 og 4.70).
  Tabel 4.6
  viser resultaterne af Kommissionens beslutninger om regnskabsafslutning for 1991 og de efterfølgende år. Regnskabsafslutningsproceduren er endeligt afsluttet for 1997, men ikke for de efterfølgende år. De samlede korrektioner er de udgiftsbeløb, som for så vidt angår de budgetkonti og medlemsstater, Kommissionen har undersøgt, efter Kommissionens opfattelse ikke skal dækkes over EU-budgettet. Den primære grund er svagheder ved medlemsstaternes systemer til forvaltning og kontrol af udgifterne. |
| --- | --- |

4.75.

Regnskabsafslutningen foregår over flere år (jf. punkt 4.52 og 4.70).
  Tabel 4.6
  viser resultaterne af Kommissionens beslutninger om regnskabsafslutning for 1991 og de efterfølgende år. Regnskabsafslutningsproceduren er endeligt afsluttet for 1997, men ikke for de efterfølgende år. De samlede korrektioner er de udgiftsbeløb, som for så vidt angår de budgetkonti og medlemsstater, Kommissionen har undersøgt, efter Kommissionens opfattelse ikke skal dækkes over EU-budgettet. Den primære grund er svagheder ved medlemsstaternes systemer til forvaltning og kontrol af udgifterne.

| 4.75. | I juni 2004 var der kun ni procedurer i gang (heraf tre fra før den 1. januar 2000) af i alt 482 procedurer, der blev indledt mellem 1997 og ultimo 2000. |
| --- | --- |

4.75.

I juni 2004 var der kun ni procedurer i gang (heraf tre fra før den 1. januar 2000) af i alt 482 procedurer, der blev indledt mellem 1997 og ultimo 2000.

Kommissionen har sat sig for at afvikle efterslæbet af sager, og de ældste endnu igangværende sager blev taget særlig i betragtning ved udarbejdelsen af 2004-arbejdsprogrammet for revision af landbrugsudgifter.

| 4.76. | Figur 4.6 og 4.7
  viser fordelingen på medlemsstater og markedssektorer af de korrektioner, der er fastsat i henhold til beslutninger om regnskabsafslutning vedtaget i perioden 1999-2003 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Disse beslutninger vedrører udgiftsposter på EU-budgettet for regnskabsårene 1996-2002. |
| --- | --- |

4.76.

Figur 4.6 og 4.7
  viser fordelingen på medlemsstater og markedssektorer af de korrektioner, der er fastsat i henhold til beslutninger om regnskabsafslutning vedtaget i perioden 1999-2003 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Disse beslutninger vedrører udgiftsposter på EU-budgettet for regnskabsårene 1996-2002.

Tabel 4.6 — Korrektioner i henhold til regnskabsafslutningsbeslutninger, der vedrører regnskabsårene 1991-2003

| (millioner euro) |
| --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Anmeldte udgifter | 31 255,9 | 30 480,2 | 34 008,0 | 33 592,8 | 35 654,4 | 39 062,5 | 40 884,3 | 38 857,4 | 40 726,2 | 40 410,6 | 41 593,8 | 42 710,8 | 43 988,4 |
| Korrektioner i alt | –1 504,1 | – 788,2 | – 737,0 | – 307,8 | – 572,9 | – 790,1 | – 481,4 | – 328,3 | – 248,4 | – 305,0 | – 132,7 | –0,2 | 0,0 |
| heraf: | | | | | | | | | | | | | |
| a) tillægsafgift på mælk | – 979,2 | – 419,7 | – 248 | 0,0 | –15,1 | – 215 | – 110,2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| b) korrektioner | – 524,9 | – 368,5 | – 489,0 | – 307,8 | – 557,8 | – 575,1 | – 371,2 | – 328,3 | – 248,4 | – 305,0 | – 132,7 | –0,2 | 0,0 |
| Korrektioner i % af de anmeldte udgifter | 1,7 % | 1,2 % | 1,4 % | 0,9 % | 1,6 % | 1,5 % | 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,8 % | 0,3 % | 0,0 % | 0,0 % |
| NB: 1997 er det seneste år, for hvilket der er foretaget endelig regnskabsafslutning.

  Kilde: Kommissionens overensstemmelsesbeslutninger, som er tilpasset, så der tages højde for de korrektioner, der blev annulleret som følge af Domstolens domme. |

(millioner euro)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Anmeldte udgifter

31 255,9

30 480,2

34 008,0

33 592,8

35 654,4

39 062,5

40 884,3

38 857,4

40 726,2

40 410,6

41 593,8

42 710,8

43 988,4

Korrektioner i alt

–1 504,1

– 788,2

– 737,0

– 307,8

– 572,9

– 790,1

– 481,4

– 328,3

– 248,4

– 305,0

– 132,7

–0,2

0,0

heraf:

a) tillægsafgift på mælk

– 979,2

– 419,7

– 248

0,0

–15,1

– 215

– 110,2

0

0

0

0

0

0

b) korrektioner

– 524,9

– 368,5

– 489,0

– 307,8

– 557,8

– 575,1

– 371,2

– 328,3

– 248,4

– 305,0

– 132,7

–0,2

0,0

Korrektioner i % af de anmeldte udgifter

1,7 %

1,2 %

1,4 %

0,9 %

1,6 %

1,5 %

0,9 %

0,8 %

0,6 %

0,8 %

0,3 %

0,0 %

0,0 %

NB: 1997 er det seneste år, for hvilket der er foretaget endelig regnskabsafslutning.

Kilde: Kommissionens overensstemmelsesbeslutninger, som er tilpasset, så der tages højde for de korrektioner, der blev annulleret som følge af Domstolens domme.

Image

Image

Rettens konklusion

Regnskabsafslutning

| 4.77. | Når man ser bort fra de enkeltstående problemer, der er nævnt i punkt 4.54-4.57, har attesteringen af de udbetalende organers regnskaber fungeret tilfredsstillende. |
| --- | --- |

4.77.

Når man ser bort fra de enkeltstående problemer, der er nævnt i punkt 4.54-4.57, har attesteringen af de udbetalende organers regnskaber fungeret tilfredsstillende.

| 4.78. | Der kan dog foreslås følgende forbedringer: |
| --- | --- |

4.78.

Der kan dog foreslås følgende forbedringer:

| 4.78. | |
| --- | --- |

4.78.

| a) | Kommissionen bør regelmæssigt foretage en vurdering på stedet af de attesterende organers revisionsarbejde (jf. punkt 4.58). |
| --- | --- |

a)

Kommissionen bør regelmæssigt foretage en vurdering på stedet af de attesterende organers revisionsarbejde (jf. punkt 4.58).

| a) | Når alle de prioriterede opgaver, som Kommissionens revisorer skal udføre, er gennemgået, vil det blive overvejet at foretage specifikke revisioner på stedet af de attesterende organers arbejde. |
| --- | --- |

a)

Når alle de prioriterede opgaver, som Kommissionens revisorer skal udføre, er gennemgået, vil det blive overvejet at foretage specifikke revisioner på stedet af de attesterende organers arbejde.

| b) | De attesterende organer bør følge Kommissionens retningslinjer for behandlingen af skyldige beløb i forbindelse med den fælles landbrugspolitik nøjere (jf. punkt 4.59-4.61). |
| --- | --- |

b)

De attesterende organer bør følge Kommissionens retningslinjer for behandlingen af skyldige beløb i forbindelse med den fælles landbrugspolitik nøjere (jf. punkt 4.59-4.61).

| b) | Kommissionen vil understrege betydningen af korrekt indberetning af skyldige beløb og rette øget opmærksomhed mod dette punkt ved den næste beslutning om regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen vil understrege betydningen af korrekt indberetning af skyldige beløb og rette øget opmærksomhed mod dette punkt ved den næste beslutning om regnskabsafslutning.

| 4.79. | Det forhold, at der i dag ikke er truffet beslutning om regnskabsafslutning for 43 % af de udgifter, der er anmeldt i 2003, og heller ikke om afslutning af 2001- og 2002-regnskaberne for 21 udbetalende organer, giver anledning til bekymring (jf. punkt 4.65 og 4.68). |
| --- | --- |

4.79.

Det forhold, at der i dag ikke er truffet beslutning om regnskabsafslutning for 43 % af de udgifter, der er anmeldt i 2003, og heller ikke om afslutning af 2001- og 2002-regnskaberne for 21 udbetalende organer, giver anledning til bekymring (jf. punkt 4.65 og 4.68).

| 4.79. | Det skal understreges, at udskillelse af regnskaber ikke får finansielle følger for de pågældende medlemsstater og ikke foregriber en eventuel afvisning af anmeldte udgifter. |
| --- | --- |

4.79.

Det skal understreges, at udskillelse af regnskaber ikke får finansielle følger for de pågældende medlemsstater og ikke foregriber en eventuel afvisning af anmeldte udgifter.

Udskydelsen af regnskabsafslutningen gør det muligt for medlemsstaterne at fremlægge supplerende oplysninger og i nogle tilfælde udføre bestemte opgaver, der kræves i retningslinjerne, og som ikke var afsluttet inden den fastsatte frist den 30. april. Når medlemsstaterne har løst disse problemer, vil Kommissionen være i stand til at afslutte de udskilte regnskaber.

Kommissionen bestræber sig fortsat på at få afviklet efterslæbet af sager, der har hobet sig op fra regnskabsårene 2001 og 2002. Den forventer at afslutte regnskaberne for de fire betalingsorganer, der blev udskilt for 2001, og for over halvdelen af de betalingsorganer, der blev udskilt for 2002.

Overensstemmelsesbeslutninger

| 4.80. | Hovedparten af de korrektioner, der blev foretaget i 2003, blev beregnet på grundlag af Kommissionens normale skala for faste korrektioner (jf. punkt 4.71). I to tilfælde kunne der have været anvendt en højere korrektionssats (jf. punkt 4.72). |
| --- | --- |

4.80.

Hovedparten af de korrektioner, der blev foretaget i 2003, blev beregnet på grundlag af Kommissionens normale skala for faste korrektioner (jf. punkt 4.71). I to tilfælde kunne der have været anvendt en højere korrektionssats (jf. punkt 4.72).

| 4.80. | Kommissionen fastholder, at de satser for finansiel korrektion, som blev pålagt i de følgende tilfælde, var berettiget. |
| --- | --- |

4.80.

Kommissionen fastholder, at de satser for finansiel korrektion, som blev pålagt i de følgende tilfælde, var berettiget.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

Eksportrestitutioner — destination og overgang til fri omsætning

| 4.81. | Eksportrestitutioner er tilskud, der betales til eksporten af landbrugsprodukter for at kompensere eksportørerne for forskellen mellem EU-priserne og de lavere priser på verdensmarkedet. Satserne for ét og samme produkt kan variere afhængigt af destinationen. |
| --- | --- |

4.81.

Eksportrestitutioner er tilskud, der betales til eksporten af landbrugsprodukter for at kompensere eksportørerne for forskellen mellem EU-priserne og de lavere priser på verdensmarkedet. Satserne for ét og samme produkt kan variere afhængigt af destinationen.

| 4.81. | Eksportrestitutionernes betydning som politisk instrument har været aftagende som følge af de successive reformer af den fælles landbrugspolitik, der tager sigte på at gøre EU-produkterne mere konkurrencedygtige ved at tilnærme EU-priserne til verdensmarkedspriserne. For ti år siden oversteg udgifterne til eksportrestitutioner 10 mia. EUR, mens de i 2003 var faldet til 3,7 mia. EUR. Denne tendens forventes at fortsætte med de seneste reformer i 2003 og 2004 af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

4.81.

Eksportrestitutionernes betydning som politisk instrument har været aftagende som følge af de successive reformer af den fælles landbrugspolitik, der tager sigte på at gøre EU-produkterne mere konkurrencedygtige ved at tilnærme EU-priserne til verdensmarkedspriserne. For ti år siden oversteg udgifterne til eksportrestitutioner 10 mia. EUR, mens de i 2003 var faldet til 3,7 mia. EUR. Denne tendens forventes at fortsætte med de seneste reformer i 2003 og 2004 af den fælles landbrugspolitik.

| 4.82. | Retten anførte i sin særberetning nr. 7/2001 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), at det ville være at foretrække, at der for hvert produkt gjaldt samme restitutionssats for alle destinationer, men den erkendte, at det ikke umiddelbart var muligt. Retten fremsatte derfor følgende anbefalinger for at forenkle og forbedre den finansielle kontrol med disse transaktioner: |
| --- | --- |

4.82.

Retten anførte i sin særberetning nr. 7/2001 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), at det ville være at foretrække, at der for hvert produkt gjaldt samme restitutionssats for alle destinationer, men den erkendte, at det ikke umiddelbart var muligt. Retten fremsatte derfor følgende anbefalinger for at forenkle og forbedre den finansielle kontrol med disse transaktioner:

| 4.82. og 4.85. | Kommissionen har reageret korrekt for at råde bod på de svagheder, der blev påpeget i særberetningen. En handlingsplan blev udarbejdet og gennemført. Kommissionen mener, at de trufne foranstaltninger i betydelig grad har nedbragt risikoen. |
| --- | --- |

4.82. og 4.85.

Kommissionen har reageret korrekt for at råde bod på de svagheder, der blev påpeget i særberetningen. En handlingsplan blev udarbejdet og gennemført. Kommissionen mener, at de trufne foranstaltninger i betydelig grad har nedbragt risikoen.

| a) | der stilles kun krav om fremlæggelse af ankomstbeviser i tvivlstilfælde eller i forbindelse med eksport til højrisikodestinationer |
| --- | --- |

a)

der stilles kun krav om fremlæggelse af ankomstbeviser i tvivlstilfælde eller i forbindelse med eksport til højrisikodestinationer

| a) | Lempelse af kravet om fremlæggelse af ankomstbevis kunne indebære en potentiel risiko for EU-budgettet gennem en svækkelse af kontrollen med eksporten til lande, som der ikke er fastsat eksportrestitutioner for. Det ville også udsætte Kommissionen for en grundlæggende kritik af den måde, som EU overvåger og kontrollerer sin subsidierede handel med tredjelande på, især i betragtning af EU's internationale forpligtelser til ikke at yde eksportrestitutioner for visse markeder. |
| --- | --- |

a)

Lempelse af kravet om fremlæggelse af ankomstbevis kunne indebære en potentiel risiko for EU-budgettet gennem en svækkelse af kontrollen med eksporten til lande, som der ikke er fastsat eksportrestitutioner for. Det ville også udsætte Kommissionen for en grundlæggende kritik af den måde, som EU overvåger og kontrollerer sin subsidierede handel med tredjelande på, især i betragtning af EU's internationale forpligtelser til ikke at yde eksportrestitutioner for visse markeder.

| b) | de udbetalende organer får forelagt transportdokumenter og fakturaer for alle anmeldelser over de minimis-grænsen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) |
| --- | --- |

b)

de udbetalende organer får forelagt transportdokumenter og fakturaer for alle anmeldelser over de minimis-grænsen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)

| b) | Kommissionen mener, at toldindførselsangivelser, der udstedes af statslige myndigheder, generelt giver større sikkerhed for, at varerne er blevet indført til det tredjeland, som eksportrestitutionerne er udbetalt for, end transportdokumenter og fakturaer, der udstedes af private erhvervsdrivende. Kommissionen har dog besluttet at fordoble den bagatelgrænse, inden for hvilken betalingsanmodninger om beskedne eksportrestitutioner kan fritages fra kravet om fremlæggelse af ankomstbevis, men at fastholde dette krav for differentierede eksportrestitutioner over denne grænse. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen mener, at toldindførselsangivelser, der udstedes af statslige myndigheder, generelt giver større sikkerhed for, at varerne er blevet indført til det tredjeland, som eksportrestitutionerne er udbetalt for, end transportdokumenter og fakturaer, der udstedes af private erhvervsdrivende. Kommissionen har dog besluttet at fordoble den bagatelgrænse, inden for hvilken betalingsanmodninger om beskedne eksportrestitutioner kan fritages fra kravet om fremlæggelse af ankomstbevis, men at fastholde dette krav for differentierede eksportrestitutioner over denne grænse.

| c) | der foretages i større omfang efterfølgende kontrol af, at varerne rent faktisk er overgået til fri omsætning (og ikke eksporteret videre). I forbindelse med transaktioner, der udvælges til efterfølgende kontrol, bør der være adgang til databaser med oplysninger om skibs- og containerbevægelser (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

c)

der foretages i større omfang efterfølgende kontrol af, at varerne rent faktisk er overgået til fri omsætning (og ikke eksporteret videre). I forbindelse med transaktioner, der udvælges til efterfølgende kontrol, bør der være adgang til databaser med oplysninger om skibs- og containerbevægelser (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| c) | I betragtning af beslutningen om fortsat at kræve ankomstbevis for differentierede eksportrestitutioner er der ikke behov for, at den efterfølgende kontrol af, om produkterne er overgået til fri omsætning på det tilsigtede marked, skærpes. Kommissionen har dog opfordret medlemsstaternes myndigheder til at benytte transportfirmaernes data som et yderligere element ved kontrollen af, om varerne er ankommet til deres bestemmelsessted. |
| --- | --- |

c)

I betragtning af beslutningen om fortsat at kræve ankomstbevis for differentierede eksportrestitutioner er der ikke behov for, at den efterfølgende kontrol af, om produkterne er overgået til fri omsætning på det tilsigtede marked, skærpes. Kommissionen har dog opfordret medlemsstaternes myndigheder til at benytte transportfirmaernes data som et yderligere element ved kontrollen af, om varerne er ankommet til deres bestemmelsessted.

| 4.83. | Retten fremsatte desuden en række detaljerede anbefalinger til forbedringer af finansielle kontrolordninger, som burde følges, hvis kravet om systematisk fremlæggelse af ankomstbeviser blev opretholdt. |
| --- | --- |

4.83.

Retten fremsatte desuden en række detaljerede anbefalinger til forbedringer af finansielle kontrolordninger, som burde følges, hvis kravet om systematisk fremlæggelse af ankomstbeviser blev opretholdt.

| 4.84. | Rådet og Parlamentet støttede de af Retten anbefalede ændringer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). I særdeleshed opfordrede Parlamentet Kommissionen til virkelig at bestræbe sig på at forenkle lovgivningen og procedurerne for at skabe større gennemskuelighed før den gradvise afvikling af ordningen med eksportrestitutioner. |
| --- | --- |

4.84.

Rådet og Parlamentet støttede de af Retten anbefalede ændringer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). I særdeleshed opfordrede Parlamentet Kommissionen til virkelig at bestræbe sig på at forenkle lovgivningen og procedurerne for at skabe større gennemskuelighed før den gradvise afvikling af ordningen med eksportrestitutioner.

| 4.85. | Kommissionen har ikke foretaget sig noget for at forenkle ordningen som anbefalet i punkt 4.82 ovenfor. |
| --- | --- |

4.85.

Kommissionen har ikke foretaget sig noget for at forenkle ordningen som anbefalet i punkt 4.82 ovenfor.

| 4.85. | Se svaret vedrørende punkt 4.82. |
| --- | --- |

4.85.

Se svaret vedrørende punkt 4.82.

| 4.86. | Kommissionen har dog reageret positivt på mange af Rettens mere detaljerede bemærkninger og anbefalinger: |
| --- | --- |

4.86.

Kommissionen har dog reageret positivt på mange af Rettens mere detaljerede bemærkninger og anbefalinger:

| a) | procedurerne for godkendelse af kontrol- og overvågningsselskaber er strammet op |
| --- | --- |

a)

procedurerne for godkendelse af kontrol- og overvågningsselskaber er strammet op

| b) | der er nu fastsat sanktioner over for kontrol- og overvågningsselskaber, der udsteder forfalskede certifikater |
| --- | --- |

b)

der er nu fastsat sanktioner over for kontrol- og overvågningsselskaber, der udsteder forfalskede certifikater

| c) | der er indført regler for medlemsstaternes ambassaders udstedelse af lossebeviser |
| --- | --- |

c)

der er indført regler for medlemsstaternes ambassaders udstedelse af lossebeviser

| d) | den de minimis-grænse, der gælder i forbindelse med kontrol af forsendelser, hvortil der er betalt eksportrestitutioner, er sat op til det dobbelte |
| --- | --- |

d)

den de minimis-grænse, der gælder i forbindelse med kontrol af forsendelser, hvortil der er betalt eksportrestitutioner, er sat op til det dobbelte

| e) | for at forhindre karruseltrafik med mælkeprodukter mellem EU og de baltiske stater udbetales der ikke længere restitutioner for eksport af mælkeprodukter til disse lande |
| --- | --- |

e)

for at forhindre karruseltrafik med mælkeprodukter mellem EU og de baltiske stater udbetales der ikke længere restitutioner for eksport af mælkeprodukter til disse lande

| f) | i 2001 blev der indført en procedure (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) for online-udveksling af oplysninger med de russiske toldmyndigheder om forfalskede indførselsangivelser (det er dog ikke alle medlemsstater, der anvender denne procedure) |
| --- | --- |

f)

i 2001 blev der indført en procedure (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) for online-udveksling af oplysninger med de russiske toldmyndigheder om forfalskede indførselsangivelser (det er dog ikke alle medlemsstater, der anvender denne procedure)

| g) | der er foretaget visse forbedringer vedrørende udførsel af kvæg: den højeste restitutionssats for racerene dyr betales nu kun for dyr, der er højst 30 måneder gamle (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)
   (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) |
| --- | --- |

g)

der er foretaget visse forbedringer vedrørende udførsel af kvæg: den højeste restitutionssats for racerene dyr betales nu kun for dyr, der er højst 30 måneder gamle (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)
   (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)

| h) | Kommissionens enhed for regnskabsafslutning gennemgik ordningen med ankomstbeviser både i 2001 og 2002 og har på grundlag af disse undersøgelser stillet forslag om, at bestemte medlemsstater får pålagt finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

h)

Kommissionens enhed for regnskabsafslutning gennemgik ordningen med ankomstbeviser både i 2001 og 2002 og har på grundlag af disse undersøgelser stillet forslag om, at bestemte medlemsstater får pålagt finansielle korrektioner.

| 4.87. | Hvad angår andre forhold, som Retten har påpeget: |
| --- | --- |

4.87.

Hvad angår andre forhold, som Retten har påpeget:

| 4.87. | Efter at have gennemgået Revisionsrettens anbefalinger besluttede Kommissionen ikke at følge Revisionsrettens anbefaling i litra a), mens der blev truffet foranstaltninger i forbindelse med litra b) og c). |
| --- | --- |

4.87.

Efter at have gennemgået Revisionsrettens anbefalinger besluttede Kommissionen ikke at følge Revisionsrettens anbefaling i litra a), mens der blev truffet foranstaltninger i forbindelse med litra b) og c).

| a) | har Kommissionen ikke overtaget ansvaret for godkendelsen af kontrol- og overvågningsselskaber |
| --- | --- |

a)

har Kommissionen ikke overtaget ansvaret for godkendelsen af kontrol- og overvågningsselskaber

| a) | I forbindelse med delt forvaltning ligger ansvaret for godkendelse af kontrol- og overvågningsselskaber hos medlemsstaterne, og Kommissionen har ikke til hensigt at overtage ansvaret. Medlemsstaterne er nærmere begivenhederne på stedet og er bedre i stand til at sætte betingelserne for godkendelse og kontrol af kontrol- og overvågningsselskaberne. |
| --- | --- |

a)

I forbindelse med delt forvaltning ligger ansvaret for godkendelse af kontrol- og overvågningsselskaber hos medlemsstaterne, og Kommissionen har ikke til hensigt at overtage ansvaret. Medlemsstaterne er nærmere begivenhederne på stedet og er bedre i stand til at sætte betingelserne for godkendelse og kontrol af kontrol- og overvågningsselskaberne.

Ifølge Revisionsrettens anbefaling er procedurerne for godkendelse af kontrol- og overvågningsselskaber blevet strammet op (se Kommissionens forordning (EF) nr. 1253/2002 (EFT L 183 af 12.7.2002, s. 12).

| b) | har Kommissionen endnu ikke givet medlemsstaterne en fortegnelse over modeller for ankomstbeviser, der kan godkendes (tolddokumenter og toldstempler, der anvendes i forskellige tredjelande) |
| --- | --- |

b)

har Kommissionen endnu ikke givet medlemsstaterne en fortegnelse over modeller for ankomstbeviser, der kan godkendes (tolddokumenter og toldstempler, der anvendes i forskellige tredjelande)

| b) | Kontrollen af ægtheden af beviser, som eksportørerne fremlægger i forbindelse med betalingsanmodninger om differentierede eksportrestitutioner, henhører under betalingsorganernes ansvar i medlemsstaterne. Kommissionen iværksatte dog et udbud, som ikke førte til de ønskede resultater og måtte gøres om. I betragtning af den tid, der går med udbudsproceduren og afslutningen af undersøgelsen, vil resultaterne først foreligge ultimo 2005. For at sikre en bedre koordinering mellem betalingsorganerne er medlemsstaterne i mellemtiden blevet anmodet om at udveksle kopier af toldindførselsangivelserne, toldstempler og toldkoder (kode for fri omsætning, kode for toldoplag, kode for aktiv forædling osv.), der findes hos deres betalingsorganer vedrørende forskellige tredjelande, der indgår i undersøgelsen. |
| --- | --- |

b)

Kontrollen af ægtheden af beviser, som eksportørerne fremlægger i forbindelse med betalingsanmodninger om differentierede eksportrestitutioner, henhører under betalingsorganernes ansvar i medlemsstaterne. Kommissionen iværksatte dog et udbud, som ikke førte til de ønskede resultater og måtte gøres om. I betragtning af den tid, der går med udbudsproceduren og afslutningen af undersøgelsen, vil resultaterne først foreligge ultimo 2005. For at sikre en bedre koordinering mellem betalingsorganerne er medlemsstaterne i mellemtiden blevet anmodet om at udveksle kopier af toldindførselsangivelserne, toldstempler og toldkoder (kode for fri omsætning, kode for toldoplag, kode for aktiv forædling osv.), der findes hos deres betalingsorganer vedrørende forskellige tredjelande, der indgår i undersøgelsen.

| c) | kunne Kommissionen have gjort mere effektiv brug af eksterne revisionsfirmaer til at gennemgå ordningen med differentierede eksportrestitutioner. |
| --- | --- |

c)

kunne Kommissionen have gjort mere effektiv brug af eksterne revisionsfirmaer til at gennemgå ordningen med differentierede eksportrestitutioner.

| c) | Kommissionen indgik for første gang kontrakter med eksterne revisionsfirmaer med henblik på denne opgave i 2001. Ved nærmere eftersyn kunne visse aspekter have været bedre, og der er allerede og vil fortsat blive draget lære af indhøstede erfaringer, når eksterne revisionsfirmaer eventuelt inddrages i fremtiden. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen indgik for første gang kontrakter med eksterne revisionsfirmaer med henblik på denne opgave i 2001. Ved nærmere eftersyn kunne visse aspekter have været bedre, og der er allerede og vil fortsat blive draget lære af indhøstede erfaringer, når eksterne revisionsfirmaer eventuelt inddrages i fremtiden.

| 4.88. | OLAF har fulgt op på flere tvivlsomme sager, som Retten har gjort OLAF opmærksom på, men har ikke behandlet en række andre sager eller i hvert fald ikke ført dem til ende. Det drejer sig bl.a. om ulovlig eksport til Irak, mængdeafvigelser konstateret ved leveringer af kvæg til Libanon, karruseltrafik ved handelen med mælkeprodukter med de baltiske stater, omdirigering af ost fra USA til Canada og levering til Nordkorea af fetaost, hvor udløbsdatoen for længst var overskredet. |
| --- | --- |

4.88.

OLAF har fulgt op på flere tvivlsomme sager, som Retten har gjort OLAF opmærksom på, men har ikke behandlet en række andre sager eller i hvert fald ikke ført dem til ende. Det drejer sig bl.a. om ulovlig eksport til Irak, mængdeafvigelser konstateret ved leveringer af kvæg til Libanon, karruseltrafik ved handelen med mælkeprodukter med de baltiske stater, omdirigering af ost fra USA til Canada og levering til Nordkorea af fetaost, hvor udløbsdatoen for længst var overskredet.

| 4.88. | Sagen om »omdirigering af ost fra USA til Canada« vil snart blive afsluttet. Alle nævnte sager er stadig under opfølgning. |
| --- | --- |

4.88.

Sagen om »omdirigering af ost fra USA til Canada« vil snart blive afsluttet. Alle nævnte sager er stadig under opfølgning.

| 4.89. | Rettens anbefalinger (og Rådets og Parlamentets konklusioner) er således kun delvist blevet fulgt op. Destinationsspecifikke eksportrestitutioner tegner sig fortsat for en betydelig del (45 %) af udgifterne til eksportrestitutioner (1 882 millioner euro i 2003). |
| --- | --- |

4.89.

Rettens anbefalinger (og Rådets og Parlamentets konklusioner) er således kun delvist blevet fulgt op. Destinationsspecifikke eksportrestitutioner tegner sig fortsat for en betydelig del (45 %) af udgifterne til eksportrestitutioner (1 882 millioner euro i 2003).

| 4.89. | Som Revisionsretten erkender det i punkt 4.87, har Kommissionen reageret positivt på mange af Revisionsrettens mere detaljerede bemærkninger og anbefalinger. For de anbefalinger, der ikke accepteres, redegøres der behørigt i svaret vedrørende punkt 4.83, 4.86 og 4.88. |
| --- | --- |

4.89.

Som Revisionsretten erkender det i punkt 4.87, har Kommissionen reageret positivt på mange af Revisionsrettens mere detaljerede bemærkninger og anbefalinger. For de anbefalinger, der ikke accepteres, redegøres der behørigt i svaret vedrørende punkt 4.83, 4.86 og 4.88.

Kommissionen har reageret, hvor det var nødvendigt, for at råde bod på de svagheder, der blev påpeget i Revisionsrettens særberetning. En handlingsplan blev udarbejdet og gennemført. Kommissionen mener, at de trufne foranstaltninger i betydelig grad har nedbragt risikoen.

Støtteordningen for olivenolie

| 4.90. | Retten offentliggjorde i juli 2000 en særberetning (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) om resultaterne af sin revision af støtteordningen for olivenolie. Revisionen omfattede Kommissionens forvaltning af ordningen og medlemsstaternes udførelse af kontrollen, og sigtet var at undersøge Kommissionens og medlemsstaternes bidrag til opnåelse af hovedmålene for ordningen. Den 29. april 2004 vedtog Rådet en reform af den fælles markedsordning for olivenolie. Ændringerne træder i kraft den 1. november 2005 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.90.

Retten offentliggjorde i juli 2000 en særberetning (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) om resultaterne af sin revision af støtteordningen for olivenolie. Revisionen omfattede Kommissionens forvaltning af ordningen og medlemsstaternes udførelse af kontrollen, og sigtet var at undersøge Kommissionens og medlemsstaternes bidrag til opnåelse af hovedmålene for ordningen. Den 29. april 2004 vedtog Rådet en reform af den fælles markedsordning for olivenolie. Ændringerne træder i kraft den 1. november 2005 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.91. | I særberetningen fremhævede Retten følgende: |
| --- | --- |

4.91.

I særberetningen fremhævede Retten følgende:

| a) | Kommissionens forvaltnings- og kontrolsystem var ikke tilstrækkeligt effektivt og pålideligt. |
| --- | --- |

a)

Kommissionens forvaltnings- og kontrolsystem var ikke tilstrækkeligt effektivt og pålideligt.

| b) | Målene for den fælles markedsordning var ikke klare nok. |
| --- | --- |

b)

Målene for den fælles markedsordning var ikke klare nok.

| c) | I forbindelse med udvikling og indførelse i medlemsstaterne af Det Geografiske Informationssystem (GIS) for olivendyrkning (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) burde Kommissionen ikke acceptere en gentagelse af de forsinkelser, der gjorde sig gældende ved indførelsen af den oprindelige fortegnelse over olivendyrkningsarealer. |
| --- | --- |

c)

I forbindelse med udvikling og indførelse i medlemsstaterne af Det Geografiske Informationssystem (GIS) for olivendyrkning (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) burde Kommissionen ikke acceptere en gentagelse af de forsinkelser, der gjorde sig gældende ved indførelsen af den oprindelige fortegnelse over olivendyrkningsarealer.

| d) | Princippet om forsvarlig finansiel forvaltning, som er fastsat i finansforordningen, skal respekteres i forbindelse med en hvilken som helst reform, og målene for den fælles markedsordning for olivenolie bør være fastsat på en sådan måde, at målopfyldelsesgraden kan måles. |
| --- | --- |

d)

Princippet om forsvarlig finansiel forvaltning, som er fastsat i finansforordningen, skal respekteres i forbindelse med en hvilken som helst reform, og målene for den fælles markedsordning for olivenolie bør være fastsat på en sådan måde, at målopfyldelsesgraden kan måles.

| e) | Støtte baseret på antallet af træer i stedet for producerede mængder ville indebære færre kontrolproblemer, men til gengæld gøre det endnu mere påkrævet at få indført et GIS for olivendyrkning. |
| --- | --- |

e)

Støtte baseret på antallet af træer i stedet for producerede mængder ville indebære færre kontrolproblemer, men til gengæld gøre det endnu mere påkrævet at få indført et GIS for olivendyrkning.

| 4.92. | Rådet og Parlamentet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) støttede Rettens anbefaling vedrørende behovet for en effektiv og pålidelig forvaltning og kontrol ved hjælp af et funktionsdygtigt GIS for olivendyrkning og indarbejdelse af olivenoliedata i IFKS-systemet. Eftersom forbrugsstøtten blev afskaffet i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik i 1998, og der kun er tale om meget begrænsede eksportrestitutioner, er Rettens opfølgning centreret omkring produktionsstøtten til olivenolieproducenterne. |
| --- | --- |

4.92.

Rådet og Parlamentet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) støttede Rettens anbefaling vedrørende behovet for en effektiv og pålidelig forvaltning og kontrol ved hjælp af et funktionsdygtigt GIS for olivendyrkning og indarbejdelse af olivenoliedata i IFKS-systemet. Eftersom forbrugsstøtten blev afskaffet i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik i 1998, og der kun er tale om meget begrænsede eksportrestitutioner, er Rettens opfølgning centreret omkring produktionsstøtten til olivenolieproducenterne.

| 4.93. | Retten noterer sig, at Kommissionen allerede inden 2004-reformen havde taget en række spørgsmål op, navnlig overproduktionen og olivenolieproduktionens konkurrenceevne. Selvom Kommissionen hvert år har opfordret medlemsstaterne til at fremskynde deres procedurer, er der stadig et misforhold mellem antallet af sanktioner, som kontrolorganerne i olivensektoren har anbefalet, og antallet af sanktioner, som medlemsstaterne faktisk har pålagt. |
| --- | --- |

4.93.

Retten noterer sig, at Kommissionen allerede inden 2004-reformen havde taget en række spørgsmål op, navnlig overproduktionen og olivenolieproduktionens konkurrenceevne. Selvom Kommissionen hvert år har opfordret medlemsstaterne til at fremskynde deres procedurer, er der stadig et misforhold mellem antallet af sanktioner, som kontrolorganerne i olivensektoren har anbefalet, og antallet af sanktioner, som medlemsstaterne faktisk har pålagt.

| 4.93. | Kommissionen overvåger nøje kvaliteten af medlemsstaternes tilsyn med kontrolkontorernes arbejde. Den tager hensyn til eventuelle mangler, når den foretager regnskabsafslutning for produktionsstøtten til olivenolie. |
| --- | --- |

4.93.

Kommissionen overvåger nøje kvaliteten af medlemsstaternes tilsyn med kontrolkontorernes arbejde. Den tager hensyn til eventuelle mangler, når den foretager regnskabsafslutning for produktionsstøtten til olivenolie.

| 4.94. | Med 2004-reformen ophævede man — bl.a. ved at formulere klarere mål og erstatte produktionsstøtte baseret på producerede mængder med arealstøtte — en række foranstaltninger, som Retten havde konstateret svagheder ved, navnlig foranstaltningerne vedrørende kontrollen i medlemsstaterne, kravet om udarbejdelse af overslag over udbytter, og koblingen af støttebeløbet til producerede mængder. Kommissionen satte imidlertid ikke tal på målsætningerne for reformen, således som fastsat i finansforordningen, hvorfor det ikke er muligt at måle, i hvilket omfang de opfyldes. |
| --- | --- |

4.94.

Med 2004-reformen ophævede man — bl.a. ved at formulere klarere mål og erstatte produktionsstøtte baseret på producerede mængder med arealstøtte — en række foranstaltninger, som Retten havde konstateret svagheder ved, navnlig foranstaltningerne vedrørende kontrollen i medlemsstaterne, kravet om udarbejdelse af overslag over udbytter, og koblingen af støttebeløbet til producerede mængder. Kommissionen satte imidlertid ikke tal på målsætningerne for reformen, således som fastsat i finansforordningen, hvorfor det ikke er muligt at måle, i hvilket omfang de opfyldes.

| 4.94. | Reformen af olivenoliesektoren er en del af den reform af den fælles landbrugspolitik, der blev indledt i 2003, og tager sigte på at opnå de samme mål som dem, der blev udstukket i begrundelsen til forslaget om et langtidsperspektiv i politikken for et bæredygtigt landbrug (KOM(2003) 23 endelig af 21. januar 2003), nemlig: |
| --- | --- |

4.94.

Reformen af olivenoliesektoren er en del af den reform af den fælles landbrugspolitik, der blev indledt i 2003, og tager sigte på at opnå de samme mål som dem, der blev udstukket i begrundelsen til forslaget om et langtidsperspektiv i politikken for et bæredygtigt landbrug (KOM(2003) 23 endelig af 21. januar 2003), nemlig:

| — | Forbedring af EU-landbrugets konkurrenceevne |
| --- | --- |

—

Forbedring af EU-landbrugets konkurrenceevne

| — | Fremme af et mere markedsorienteret, bæredygtigt landbrug |
| --- | --- |

—

Fremme af et mere markedsorienteret, bæredygtigt landbrug

| — | Ydelse af en mere afbalanceret støtte og styrkelse af udviklingen af landdistrikterne. |
| --- | --- |

—

Ydelse af en mere afbalanceret støtte og styrkelse af udviklingen af landdistrikterne.

Om målene nås, vurderer Kommissionen som en del af den løbende forvaltning af og kontrol med gennemførelsen af den fælles markedsordning. I Rådets forordning (EF) nr. 864/2004 er det fastsat, at Kommissionen senest den 31. december 2009 skal forelægge Rådet en rapport om situationen bl.a. i denne sektor, eventuelt ledsaget af forslag til forbedringer.

| 4.95. | I henhold til den nye rådsforordning vil støtten blive baseret på det areal, der er tilplantet med oliventræer, og mindst 60 % er afsat til engangsstøtteordningen. Denne del af støtten bliver hverken afhængig af den producerede mængde eller antallet af oliventræer. De resterende 40 % bliver kædet sammen med antallet af oliventræer. Indtil GIS for olivendyrkning er fuldt indført, vil forvaltningen af og kontrollen med disse 40 % af støtten, som jo er kædet sammen med antallet af oliventræer, fortsat ske på grundlag af statistiske data, der ikke er pålidelige nok. At der er brug for data, og at Kommissionens statistiske oplysninger ikke er fuldt pålidelige, blev også bekræftet ved en ekstern evaluering, foretaget efter anmodning fra Kommissionen selv. Formålet var at få en vurdering af virkningerne af de vigtigste foranstaltninger under den fælles markedsordning for olivenolie (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.95.

I henhold til den nye rådsforordning vil støtten blive baseret på det areal, der er tilplantet med oliventræer, og mindst 60 % er afsat til engangsstøtteordningen. Denne del af støtten bliver hverken afhængig af den producerede mængde eller antallet af oliventræer. De resterende 40 % bliver kædet sammen med antallet af oliventræer. Indtil GIS for olivendyrkning er fuldt indført, vil forvaltningen af og kontrollen med disse 40 % af støtten, som jo er kædet sammen med antallet af oliventræer, fortsat ske på grundlag af statistiske data, der ikke er pålidelige nok. At der er brug for data, og at Kommissionens statistiske oplysninger ikke er fuldt pålidelige, blev også bekræftet ved en ekstern evaluering, foretaget efter anmodning fra Kommissionen selv. Formålet var at få en vurdering af virkningerne af de vigtigste foranstaltninger under den fælles markedsordning for olivenolie (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.95. | Medlemsstaterne tilbageholder de resterende midler (højst 40 %) med henblik på støtte, der alene ydes til olivenplantager, der allerede er registreret i GIS. Producentmedlemsstaterne har underrettet Kommissionen om, hvor langt de er kommet med indførelsen af GIS. Ifølge den nuværende lovgivning skal GIS være fuldstændig operationel med hensyn til udbetaling af støtte fra produktionsåret 2003/04 (forskudsbetaling fastsættes i september 2004 og endelig betaling fastsættes i juni 2005) — se også svaret vedrørende punkt 4.97. |
| --- | --- |

4.95.

Medlemsstaterne tilbageholder de resterende midler (højst 40 %) med henblik på støtte, der alene ydes til olivenplantager, der allerede er registreret i GIS. Producentmedlemsstaterne har underrettet Kommissionen om, hvor langt de er kommet med indførelsen af GIS. Ifølge den nuværende lovgivning skal GIS være fuldstændig operationel med hensyn til udbetaling af støtte fra produktionsåret 2003/04 (forskudsbetaling fastsættes i september 2004 og endelig betaling fastsættes i juni 2005) — se også svaret vedrørende punkt 4.97.

Formålet med denne støtte er at opretholde olivenplantager af miljø- eller samfundsmæssig værdi. Den vil blive ydet pr. ha olivenplantage, hvad enten plantagen er i produktion eller ej. Ved ydelsen af denne støtte må udsvinget i antallet af træer, der er registreret pr. 1. januar 2005, i olivenplantagerne ikke overstige 10 %.

| 4.96. | Kommissionen fremsatte — stik imod Rettens anbefaling — et forslag for Rådet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), der gik ud på at udskyde færdiggørelsen af GIS for olivendyrkning i to år (dvs. til den 31. oktober 2003). Det faktum, at systemet ikke engang var fuldt indført ved udløbet af denne frist, vil få negativ indvirkning på reformens gennemførelse. |
| --- | --- |

4.96.

Kommissionen fremsatte — stik imod Rettens anbefaling — et forslag for Rådet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), der gik ud på at udskyde færdiggørelsen af GIS for olivendyrkning i to år (dvs. til den 31. oktober 2003). Det faktum, at systemet ikke engang var fuldt indført ved udløbet af denne frist, vil få negativ indvirkning på reformens gennemførelse.

| 4.96. | Forslaget om at udsætte fristen for færdiggørelsen af GIS for olivendyrkning var begrundet i de ringe fremskridt, som medlemsstaterne havde gjort i 2001 med hensyn til indførelsen af GIS, og i målet at råde over et pålideligt og troværdigt redskab til forvaltning af sektoren. I de tilfælde, hvor indførelsen af GIS ikke var afsluttet, blev medlemsstaterne anmodet om at øge kontrollen på stedet (forordning (EF) nr. 2366/98). |
| --- | --- |

4.96.

Forslaget om at udsætte fristen for færdiggørelsen af GIS for olivendyrkning var begrundet i de ringe fremskridt, som medlemsstaterne havde gjort i 2001 med hensyn til indførelsen af GIS, og i målet at råde over et pålideligt og troværdigt redskab til forvaltning af sektoren. I de tilfælde, hvor indførelsen af GIS ikke var afsluttet, blev medlemsstaterne anmodet om at øge kontrollen på stedet (forordning (EF) nr. 2366/98).

Forslaget var ledsaget af supplerende bestemmelser om, at fra den 1. november 2003 kan oliventræer og dertil svarende arealer, der ikke er registreret i GIS, og olivenolieproduktionen herfra ikke komme i betragtning ved støtte til olivenproducenter. Ifølge de producerende medlemsstaters oplysninger til Kommissionen er GIS i stor udstrækning operationel og kan tjekke støttebetalingerne for produktionsåret 2003/04, og GIS’ rolle ved den praktiske gennemførelse af reformen vil blive undersøgt til sin tid i forbindelse med regnskabsafslutningen.

| 4.97. | Kommissionen har i regnskabsafslutningsproceduren taget i betragtning, at medlemsstaterne ikke opfylder bestemmelserne i den fælles markedsordning for olivenolie med hensyn til fortegnelsen over olivendyrkning og edb-registre. Men Retten har i sin årsberetning for 2002 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) og i denne årsberetning opfordret Kommissionen til at følge sine egne retningslinjer mere konsekvent, når det gælder korrektioner for olivenoliestøtten (jf. punkt 4.72 og årsberetningen for 2002, punkt 4.61). |
| --- | --- |

4.97.

Kommissionen har i regnskabsafslutningsproceduren taget i betragtning, at medlemsstaterne ikke opfylder bestemmelserne i den fælles markedsordning for olivenolie med hensyn til fortegnelsen over olivendyrkning og edb-registre. Men Retten har i sin årsberetning for 2002 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) og i denne årsberetning opfordret Kommissionen til at følge sine egne retningslinjer mere konsekvent, når det gælder korrektioner for olivenoliestøtten (jf. punkt 4.72 og årsberetningen for 2002, punkt 4.61).

| 4.97. | Kommissionen fastholder, at de satser for finansiel korrektion, der blev pålagt i de pågældende tilfælde, var berettiget. Se svaret vedrørende punkt 4.72 og årsberetningen for 2002. |
| --- | --- |

4.97.

Kommissionen fastholder, at de satser for finansiel korrektion, der blev pålagt i de pågældende tilfælde, var berettiget. Se svaret vedrørende punkt 4.72 og årsberetningen for 2002.

| 4.98. | I betragtning af ovenstående bør Kommissionen omgående tage fat på følgende udestående problemer: |
| --- | --- |

4.98.

I betragtning af ovenstående bør Kommissionen omgående tage fat på følgende udestående problemer:

| 4.98. | |
| --- | --- |

4.98.

| a) | den bør fastsætte egnede og målbare indikatorer, så den kan overvåge gennemførelsen af reformmålene og dermed leve op til bestemmelserne i finansforordningen om forsvarlig finansiel forvaltning og sikre en bedre forvaltning af den fælles markedsordning for olivenolie |
| --- | --- |

a)

den bør fastsætte egnede og målbare indikatorer, så den kan overvåge gennemførelsen af reformmålene og dermed leve op til bestemmelserne i finansforordningen om forsvarlig finansiel forvaltning og sikre en bedre forvaltning af den fælles markedsordning for olivenolie

| a) | Reformen af olivenoliesektoren er en del af den reform af den fælles landbrugspolitik, der blev indledt i 2003, og tager derfor sigte på at nå de samme mål. Kommissionen vil kontrollere, om disse mål nås. |
| --- | --- |

a)

Reformen af olivenoliesektoren er en del af den reform af den fælles landbrugspolitik, der blev indledt i 2003, og tager derfor sigte på at nå de samme mål. Kommissionen vil kontrollere, om disse mål nås.

| b) | den bør forlange af medlemsstaterne, at de har et funktionsdygtigt og pålideligt GIS for olivendyrkning, og — såfremt dette krav ikke kan opfyldes — foretage passende finansielle korrektioner i overensstemmelse med de gældende regler. |
| --- | --- |

b)

den bør forlange af medlemsstaterne, at de har et funktionsdygtigt og pålideligt GIS for olivendyrkning, og — såfremt dette krav ikke kan opfyldes — foretage passende finansielle korrektioner i overensstemmelse med de gældende regler.

| b) | Fra 1. november 2003 kan oliventræer og dertil svarende arealer, der ikke er registreret i GIS, og olivenolieproduktionen herfra ikke komme i betragtning ved støtte til olivenproducenter. |
| --- | --- |

b)

Fra 1. november 2003 kan oliventræer og dertil svarende arealer, der ikke er registreret i GIS, og olivenolieproduktionen herfra ikke komme i betragtning ved støtte til olivenproducenter.

Kommissionens tjenestegrene accepterer Revisionsrettens anbefalinger og vil som førhen fortsat efterprøve, om kontrollen foretages korrekt og ensartet.

DE VÆSENTLIGSTE BEMÆRKNINGER I RETTENS SÆRBERETNINGER

Kommissionens måling af landbrugsindkomsten

| 4.99. | Ifølge EF-traktatens artikel 33, stk. 1, er et af de fem mål for den fælles landbrugspolitik at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, især ved en forhøjelse af de individuelle indkomster for de i landbruget beskæftigede personer. Dette mål er et hovedtema i den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

4.99.

Ifølge EF-traktatens artikel 33, stk. 1, er et af de fem mål for den fælles landbrugspolitik at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, især ved en forhøjelse af de individuelle indkomster for de i landbruget beskæftigede personer. Dette mål er et hovedtema i den fælles landbrugspolitik.

| 4.100. | Kommissionen har tre systemer til måling af landbrugsindkomsterne: Informationsnettet for landøkonomisk Bogføring (INLB), som måler Landbrugsbedrifternes indkomst på grundlag af harmoniserede regnskaber, men som er noget mangelfuldt i relation til resultaternes kvalitet og sammenlignelighed, landbrugsregnskaberne (LR), som leverer data af varierende kvalitet afhængigt af, hvilken medlemsstat det drejer sig om, samt statikkerne over indkomsten i sektoren landbrugshusholdninger (ISLH), som i nogle tilfælde er ikke-standardiserede og forældede. |
| --- | --- |

4.100.

Kommissionen har tre systemer til måling af landbrugsindkomsterne: Informationsnettet for landøkonomisk Bogføring (INLB), som måler Landbrugsbedrifternes indkomst på grundlag af harmoniserede regnskaber, men som er noget mangelfuldt i relation til resultaternes kvalitet og sammenlignelighed, landbrugsregnskaberne (LR), som leverer data af varierende kvalitet afhængigt af, hvilken medlemsstat det drejer sig om, samt statikkerne over indkomsten i sektoren landbrugshusholdninger (ISLH), som i nogle tilfælde er ikke-standardiserede og forældede.

| 4.100. | Kvalitetsforbedringen og især de af INLB afledte statistiske datas sammenlignelighed er et af de største problemer for de tjenestegrene, der udarbejder disse statistikker, og Kommissionen, INLB-komitéen og medlemsstaterne har til stadighed opmærksomheden rettet derpå. Medlemsstaterne har indført en grundlæggende strategi med det formål at forbedre kvaliteten og harmonisere INLB-resultaterne. Det er sandt, at landbrugssektorens regionale forskelligartethed — både socioøkonomisk og strukturelt — har ført til, at der er vedtaget særlige regler for nogle medlemsstater. Men virkningen af de forskellige metoder, som Revisionsretten nævner, er minimal, fordi prøveudtagningen og vægtningen er blevet foretaget med stor omhu. |
| --- | --- |

4.100.

Kvalitetsforbedringen og især de af INLB afledte statistiske datas sammenlignelighed er et af de største problemer for de tjenestegrene, der udarbejder disse statistikker, og Kommissionen, INLB-komitéen og medlemsstaterne har til stadighed opmærksomheden rettet derpå. Medlemsstaterne har indført en grundlæggende strategi med det formål at forbedre kvaliteten og harmonisere INLB-resultaterne. Det er sandt, at landbrugssektorens regionale forskelligartethed — både socioøkonomisk og strukturelt — har ført til, at der er vedtaget særlige regler for nogle medlemsstater. Men virkningen af de forskellige metoder, som Revisionsretten nævner, er minimal, fordi prøveudtagningen og vægtningen er blevet foretaget med stor omhu.

Arbejdsgruppen vedrørende landbrugsregnskaber og –priser kontrollerer til stadighed grundigt nøjagtigheden og sammenligneligheden af LR, og den foretager ligeledes mere specifikke kontroller, f.eks. udarbejder den oversigter. Derfor har kvaliteten af de indkomststatistikker, der udarbejdes som led i LR, altid været betragtet som tilfredsstillende. Selv om medlemsstaterne selv kan vælge kilderne for dataene ud fra deres landbrugssektors og statistiske systems specifikke struktur, har dette en meget beskeden virkning pådatakvaliteten i LR. Det er således ikke en harmonisering af datakilderne, men snarere en harmonisering af begreberne og principperne for uddragning af data, der sikrer harmoniseringen af dataene i LR mellem medlemsstaterne og derved forbedrer kvaliteten deraf. Endelig har undersøgelser vist, at jo flere datakilder der er, jo vanskeligere og mere komplekst bliver det at fastlægge og fortolke indikatorerne for nøjagtigheden med henblik på udarbejdelsen af statistikker, som f.eks. de nationale regnskaber og landbrugsregnskaberne.

Statistikkerne over indkomsten i landbrugshusholdninger (ISLH) har ikke samme grad af kvalitet, ensartethed og ajourføring som INLB- og LR-statistikkerne. Der blev oprettet en task force i 2003 for at udvikle og forbedre disse statistikker i samarbejde med FAO, OECD og FN/ECE.

| 4.101. | Det Europæiske Fællesskab har aldrig defineret, hvordan begreberne »landbrugsbefolkningen«, »en rimelig levestandard« og »indkomster« i EF-traktatens artikel 33 skal forstås. Der er derfor stadig ingen klare begreber eller kriterier, der kan anvendes på de statistikker, der er beregnet til måling af disse størrelser. |
| --- | --- |

4.101.

Det Europæiske Fællesskab har aldrig defineret, hvordan begreberne »landbrugsbefolkningen«, »en rimelig levestandard« og »indkomster« i EF-traktatens artikel 33 skal forstås. Der er derfor stadig ingen klare begreber eller kriterier, der kan anvendes på de statistikker, der er beregnet til måling af disse størrelser.

| 4.102. | Retten konstaterede, at de oplysninger, der kræves om landbrugernes økonomiske forhold, har ændret sig i årenes løb. I forbindelse med Mac Sharry-reformen i 1992 drejede det sig kun om at kompensere for indkomsttab ved hjælp af direkte betalinger, men nu interesserer Kommissionen sig også for ikke-landbrugsmæssige indkomstkilder og indkomstfordelingen i landbrugssektoren. Disse to forhold kan kun undersøges, hvis der foreligger oplysninger om landbrugshusholdningernes samlede indkomst. |
| --- | --- |

4.102.

Retten konstaterede, at de oplysninger, der kræves om landbrugernes økonomiske forhold, har ændret sig i årenes løb. I forbindelse med Mac Sharry-reformen i 1992 drejede det sig kun om at kompensere for indkomsttab ved hjælp af direkte betalinger, men nu interesserer Kommissionen sig også for ikke-landbrugsmæssige indkomstkilder og indkomstfordelingen i landbrugssektoren. Disse to forhold kan kun undersøges, hvis der foreligger oplysninger om landbrugshusholdningernes samlede indkomst.

| 4.101-4.102. | Der er forskellige målinger af indkomsterne (bl.a. indkomst efter erhvervsgren, husholdningernes indkomst på makroøkonomisk niveau og bedrifternes indkomst på mikroøkonomisk niveau). Kommissionen har i stor udstrækning benyttet og offentliggjort disse målinger med henblik på at overvåge og analysere landbrugsindkomsternes størrelse og udvikling samt på at udstikke landbrugspolitikken. |
| --- | --- |

4.101-4.102.

Der er forskellige målinger af indkomsterne (bl.a. indkomst efter erhvervsgren, husholdningernes indkomst på makroøkonomisk niveau og bedrifternes indkomst på mikroøkonomisk niveau). Kommissionen har i stor udstrækning benyttet og offentliggjort disse målinger med henblik på at overvåge og analysere landbrugsindkomsternes størrelse og udvikling samt på at udstikke landbrugspolitikken.

| 4.103. | Med bistand fra en ekspert har Retten forsøgt at klarlægge de forskellige begreber i EF-traktatens artikel 33. Det fremgår af undersøgelsen, at når der ikke foreligger andre oplysninger, er det den samlede disponible indkomst for alle husholdningens medlemmer, der kan anvendes som tilnærmet angivelse af levestandarden. Desuden kan en landbrugshusholdnings levestandard ikke betragtes som rimelig, når den samlede disponible indkomst for alle medlemmer i husholdningen kommer ned under en vis tærskel sammenlignet med andre erhvervsudøvende husstande. |
| --- | --- |

4.103.

Med bistand fra en ekspert har Retten forsøgt at klarlægge de forskellige begreber i EF-traktatens artikel 33. Det fremgår af undersøgelsen, at når der ikke foreligger andre oplysninger, er det den samlede disponible indkomst for alle husholdningens medlemmer, der kan anvendes som tilnærmet angivelse af levestandarden. Desuden kan en landbrugshusholdnings levestandard ikke betragtes som rimelig, når den samlede disponible indkomst for alle medlemmer i husholdningen kommer ned under en vis tærskel sammenlignet med andre erhvervsudøvende husstande.

| 4.104. | Retten undersøgte de tre redskaber, Kommissionen anvender til landbrugsstatistik, med henblik på at vurdere deres »relevans« i forbindelse med kravene i den fælles landbrugspolitik. Disse redskaber er alle beregnet til at måle indkomsterne i landbrugssektoren. Det skal dog bemærkes, at INLB kun viser udbyttet fra erhvervsmæssige bedrifter, og at der ikke tages højde for ikke-landbrugsmæssige indkomster og andre husstandsmedlemmers indkomst. LR viser først og fremmest, hvor stort et overskud der er tilbage, når omkostningerne ved alle landbrugsprodukter er fratrukket. Disse to redskaber siger således ikke noget direkte om landbrugshusholdningernes levestandard. ISLH-projektet blev skabt netop til dette formål, men har aldrig givet pålidelige og sammenlignelige resultater. |
| --- | --- |

4.104.

Retten undersøgte de tre redskaber, Kommissionen anvender til landbrugsstatistik, med henblik på at vurdere deres »relevans« i forbindelse med kravene i den fælles landbrugspolitik. Disse redskaber er alle beregnet til at måle indkomsterne i landbrugssektoren. Det skal dog bemærkes, at INLB kun viser udbyttet fra erhvervsmæssige bedrifter, og at der ikke tages højde for ikke-landbrugsmæssige indkomster og andre husstandsmedlemmers indkomst. LR viser først og fremmest, hvor stort et overskud der er tilbage, når omkostningerne ved alle landbrugsprodukter er fratrukket. Disse to redskaber siger således ikke noget direkte om landbrugshusholdningernes levestandard. ISLH-projektet blev skabt netop til dette formål, men har aldrig givet pålidelige og sammenlignelige resultater.

| 4.104. | De statistiske instrumenter i form af INLB og LR har gjort det muligt fra deres indførelse at overvåge, evaluere og analysere ændringer i indkomsten fra landbrugsvirksomhed både i landbrugssektoren som helhed og inden for de enkelte driftsgrene. Da størstedelen af landbrugshusholdningernes indkomst stammer fra landbrugsvirksomhed (og hovedsagelig større landbrugsbedrifter), gør disse statistikker det desuden muligt at overvåge og analysere ændringerne i landbrugshusholdningernes indkomst på en relativ pålidelig måde. Alt dette følger nøje litra a) og b) i artikel 33, hvor målet at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard udtrykkeligt er knytter til en forhøjelse af indkomsten ved landbrugsvirksomhed. |
| --- | --- |

4.104.

De statistiske instrumenter i form af INLB og LR har gjort det muligt fra deres indførelse at overvåge, evaluere og analysere ændringer i indkomsten fra landbrugsvirksomhed både i landbrugssektoren som helhed og inden for de enkelte driftsgrene. Da størstedelen af landbrugshusholdningernes indkomst stammer fra landbrugsvirksomhed (og hovedsagelig større landbrugsbedrifter), gør disse statistikker det desuden muligt at overvåge og analysere ændringerne i landbrugshusholdningernes indkomst på en relativ pålidelig måde. Alt dette følger nøje litra a) og b) i artikel 33, hvor målet at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard udtrykkeligt er knytter til en forhøjelse af indkomsten ved landbrugsvirksomhed.

| 4.105. | Retten konkluderer, at Fællesskabets statistiske redskaber på nuværende tidspunkt ikke giver tilstrækkelige oplysninger om landbrugshusholdningernes nettoindkomster, og at de ikke kan anvendes til måling af landbrugsbefolkningens levestandard. Kommissionen bør derfor omdefinere Fællesskabets behov på dette område og ændre de eksisterende statistiske redskaber i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

4.105.

Retten konkluderer, at Fællesskabets statistiske redskaber på nuværende tidspunkt ikke giver tilstrækkelige oplysninger om landbrugshusholdningernes nettoindkomster, og at de ikke kan anvendes til måling af landbrugsbefolkningens levestandard. Kommissionen bør derfor omdefinere Fællesskabets behov på dette område og ændre de eksisterende statistiske redskaber i overensstemmelse hermed.

| 4.105. | Hvert af de statistiske redskaber byder på yderligere information, der kan bruges ved beslutningsprocessen. De bør derfor betragtes som indbyrdes supplerende dele af et meget komplekst politikområde. |
| --- | --- |

4.105.

Hvert af de statistiske redskaber byder på yderligere information, der kan bruges ved beslutningsprocessen. De bør derfor betragtes som indbyrdes supplerende dele af et meget komplekst politikområde.

LR- og INLB-statistikkerne har i mange år leveret meget nyttige, pålidelige og relevante oplysninger om indkomsterne ved landbrugsvirksomhed. Disse oplysninger har vist sig at være meget vigtige for overvågning, evaluering og udformning af den fælles landbrugspolitik. Hidtil har disse tal om indkomst fra landbruget kunnet anses for relativt pålidelige skøn over landbrugshusholdningernes indkomst, for så vidt landbrugshusholdningerne opnåede størstedelen af deres indkomst fra landbrugsvirksomhed.

Den socioøkonomiske udvikling i landbrugssektoren og de seneste ændringer i landbrugspolitikken (især med hensyn til udvikling af landdistrikterne) kan meget vel kræve mere detaljerede tal for landbrugsindkomsterne. Selvom der allerede findes pålidelige statistikker over landbrugshusholdningernes indkomster i en lang række medlemsstater, vil det være umagen værd at foretage en gennemførlighedsundersøgelse og costbenefitanalyse for statistikker, der måler landbrugsbefolkningens levestandard i alle EU's medlemsstater.

Landbrugsbedrifternes og hele landbrugssektorens finansielle situation og indkomstniveau vil fortsat blive fulgt regelmæssigt på grundlag af INLB- og LR-data, hvis harmonisering og kohærens skal styrkes via et øget samarbejde mellem de forskellige involverede tjenester.

Kommissionens administration og overvågning af foranstaltningerne til bekæmpelse af mund- og klovesyge og de dertil knyttede udgifter (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)

| 4.106. | Af hensyn til gennemførelsen af det indre marked og for at fremme handelen med husdyr generelt var Fællesskabet nødt til at indføre en fælles politik for forebyggelse og bekæmpelse af mund- og klovesyge. Fra 1992 gik man derfor i alle medlemsstater væk fra at anvende profylaktisk vaccination mod denne sygdom samtidig med, at man etablerede et komplekst system til forebyggelse og bekæmpelse, som både skulle begrænse indslæbning af virus og dennes spredning på Fællesskabets område. I tilfælde af udbrud skulle de smittede dyr aflives, deres kroppe destrueres og anlæg og udstyr desinficeres. Udgifterne hertil, som medlemsstaterne skulle betale, ville så delvist blive refunderet over en nødfond for dyresygdomme, som blev oprettet inden for EUGFL, Garantisektionen, specifikt med dette formål. |
| --- | --- |

4.106.

Af hensyn til gennemførelsen af det indre marked og for at fremme handelen med husdyr generelt var Fællesskabet nødt til at indføre en fælles politik for forebyggelse og bekæmpelse af mund- og klovesyge. Fra 1992 gik man derfor i alle medlemsstater væk fra at anvende profylaktisk vaccination mod denne sygdom samtidig med, at man etablerede et komplekst system til forebyggelse og bekæmpelse, som både skulle begrænse indslæbning af virus og dennes spredning på Fællesskabets område. I tilfælde af udbrud skulle de smittede dyr aflives, deres kroppe destrueres og anlæg og udstyr desinficeres. Udgifterne hertil, som medlemsstaterne skulle betale, ville så delvist blive refunderet over en nødfond for dyresygdomme, som blev oprettet inden for EUGFL, Garantisektionen, specifikt med dette formål.

| 4.106. | I direktiv 90/423/EØF om ændring af direktiv 85/511/EØF om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af mund- og klovesyge indføres der et omfattende system til forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af denne sygdom. |
| --- | --- |

4.106.

I direktiv 90/423/EØF om ændring af direktiv 85/511/EØF om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af mund- og klovesyge indføres der et omfattende system til forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af denne sygdom.

Direktivet forbyder af tekniske og økonomiske årsager profylaktisk vaccination og stiller krav om, at der udarbejdes beredskabsplaner til bekæmpelse af mund- og klovesyge (MKS), tilvejebringes reserver af antigener til brug ved en eventuel nødvaccination og fastsættes ændrede dyresundhedsregler for at forhindre, at sygdommen spredes.

| 4.107. | Krisen i 2001 førte til, at medlemsstaterne anmodede om at få refunderet 1 616 millioner euro fra nødfonden for dyresygdomme. Det er dette beløb samt epizootiens omfang, som er begrundelsen for Rettens revision. Revisionen havde følgende tre mål: at få sikkerhed for, at Kommissionens analyseproces, som var grundlaget for udryddelsesstrategien, var ajour, at denne strategi var blevet fulgt effektivt, samt at ordningen med tilskud til medlemsstaternes udgifter til godtgørelse til ejerne for nedslagningen af deres dyr fungerede hensigtsmæssigt, hurtigt og uden forskelsbehandling.Da nogle af erfaringerne fra tidligere epizootier kunne anvendes i forbindelse med strategien for forebyggelse og bekæmpelse af mund- og klovesyge, undersøgte Retten Kommissionens aktion før, under og efter krisen. |
| --- | --- |

4.107.

Krisen i 2001 førte til, at medlemsstaterne anmodede om at få refunderet 1 616 millioner euro fra nødfonden for dyresygdomme. Det er dette beløb samt epizootiens omfang, som er begrundelsen for Rettens revision. Revisionen havde følgende tre mål: at få sikkerhed for, at Kommissionens analyseproces, som var grundlaget for udryddelsesstrategien, var ajour, at denne strategi var blevet fulgt effektivt, samt at ordningen med tilskud til medlemsstaternes udgifter til godtgørelse til ejerne for nedslagningen af deres dyr fungerede hensigtsmæssigt, hurtigt og uden forskelsbehandling.Da nogle af erfaringerne fra tidligere epizootier kunne anvendes i forbindelse med strategien for forebyggelse og bekæmpelse af mund- og klovesyge, undersøgte Retten Kommissionens aktion før, under og efter krisen.

| 4.108. | Denne beretning understreger, at Kommissionen ikke havde revideret sin strategi før krisen i 2001 i lyset af den måde, risikofaktorerne havde udviklet sig på. |
| --- | --- |

4.108.

Denne beretning understreger, at Kommissionen ikke havde revideret sin strategi før krisen i 2001 i lyset af den måde, risikofaktorerne havde udviklet sig på.

| 4.108. | Kommissionen beskrev i 1990 EF's overordnede strategi således: »at bevare EF's status som mund- og klovesygefrit og infektionsfrit område uden brug af profylaktisk vaccination«. |
| --- | --- |

4.108.

Kommissionen beskrev i 1990 EF's overordnede strategi således: »at bevare EF's status som mund- og klovesygefrit og infektionsfrit område uden brug af profylaktisk vaccination«.

Denne strategi blev senere bakket op af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og de berørte erhvervssektorer. Strategien er videnskabeligt funderet, bygger på anerkendte internationale standarder og afvejer risikoen for indslæbning af virus med de tekniske og økonomiske muligheder for at reagere på sygdommens forekomst.

Kommissionen mener desuden, at selv om denne strategi ikke er formelt opdateret, hviler den på et tilstrækkelig solidt videnskabeligt grundlag til at være operationel (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

Hvad angår Kommissionens indsats forud for krisen bemærkes der følgende om mund- og klovesyge i punkt 9C) i en rapport fra den britiske rigsrevision, National Audit Office: »når beredskabsplanerne ikke var tilstrækkelige til at håndtere et udbrud i denne størrelsesorden, er det ikke realistisk at tro, at nogen kunne have løst alle de problemer og vanskeligheder, der opstod, eller at myndighederne kunne have forudset, at udbruddet i 2001 ville få et så usædvanligt omfang«.

Det er rigtigt, at alle de planlagte tiltag ikke var klar til at blive ført ud i livet, da MKS-krisen opstod i 2001, men de fremskridt, Kommissionen har gjort siden etableringen af det indre marked i 1993, påskønnes på den anden side heller ikke i tilstrækkelig grad i den foreliggende beretning.

| 4.109. | Den viser også, at, fordi Kommissionen ikke havde foretaget en udtømmende evaluering og kontrol inden 2001, var visse svagheder ved forebyggelses- og bekæmpelsesforanstaltningerne, navnlig for så vidt angår beskyttelse ved grænserne, dyrefoder, beredskabsplaner, identifikation af får, og informationsnettet ANIMO, hvor medlemsstaterne udveksler oplysninger vedrørende flytninger dyr, ikke blevet korrigeret i tide. Parlamentet har kritiseret (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), at Kommissionen ikke gennemgik beredskabsplanerne i medlemsstaterne inden krisen, men også erkendt, at den gjorde en positiv indsats under krisen. Under krisen konstaterede Kommissionen således hurtigt svaghederne ved ordningen og anvendelsen af den i medlemsstaterne, for så vidt angik dyrlægekontrol, anmeldelse af sygdommen og den tid, der gik, før dyrene blev aflivet, men det var for sent at afhjælpe dem. Retten bemærkede særlig, i hvor høj grad ordningens effektivitet afhang af, at producenterne straks anmeldte sygdommen og overholdt restriktionerne med hensyn til flytning af dyr. |
| --- | --- |

4.109.

Den viser også, at, fordi Kommissionen ikke havde foretaget en udtømmende evaluering og kontrol inden 2001, var visse svagheder ved forebyggelses- og bekæmpelsesforanstaltningerne, navnlig for så vidt angår beskyttelse ved grænserne, dyrefoder, beredskabsplaner, identifikation af får, og informationsnettet ANIMO, hvor medlemsstaterne udveksler oplysninger vedrørende flytninger dyr, ikke blevet korrigeret i tide. Parlamentet har kritiseret (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), at Kommissionen ikke gennemgik beredskabsplanerne i medlemsstaterne inden krisen, men også erkendt, at den gjorde en positiv indsats under krisen. Under krisen konstaterede Kommissionen således hurtigt svaghederne ved ordningen og anvendelsen af den i medlemsstaterne, for så vidt angik dyrlægekontrol, anmeldelse af sygdommen og den tid, der gik, før dyrene blev aflivet, men det var for sent at afhjælpe dem. Retten bemærkede særlig, i hvor høj grad ordningens effektivitet afhang af, at producenterne straks anmeldte sygdommen og overholdt restriktionerne med hensyn til flytning af dyr.

| 4.109. | Kommissionen holder konstant et vågent øje med dyresundhedssituationen i medlemsstaterne og i tredjelande og har bl.a. truffet foranstaltninger på følgende punkter, som Revisionsretten har fremhævet: |
| --- | --- |

4.109.

Kommissionen holder konstant et vågent øje med dyresundhedssituationen i medlemsstaterne og i tredjelande og har bl.a. truffet foranstaltninger på følgende punkter, som Revisionsretten har fremhævet:

| a) | Kommissionens kontrol i medlemsstaterne |
| --- | --- |

a)

Kommissionens veterinærmyndigheder foretog inspektioner i medlemsstaterne for at kontrollere gennemførelsen af EU's lovgivning om foranstaltninger til bekæmpelse af alvorlige epidemiske sygdomme.

| b) | Bestemmelser for forebyggelse og bekæmpelse af mund- og klovesyge |
| --- | --- |

b)

Mund- og klovesyge er en eksotisk sygdom inden for EU. Kommissionen har indført et system baseret på importregler og -kontrol for at forhindre indslæbning af virus. Herudover samarbejder Kommissionen med internationale organisationer om at støtte nabolandene i deres bestræbelser på at bekæmpe og udrydde sygdommen.

Bestemmelserne i direktiv 85/511/EØF gjorde det sammen med en række særforanstaltninger, der blev vedtaget efter udvalgsproceduren, muligt at udrydde mund- og klovesyge i EU i 2001.

| c) | Beskyttelse af grænserne |
| --- | --- |

c)

Der var også før udbruddet i 2001 vedtaget strenge regler. En række af disse bestemmelser blev skærpet under eller umiddelbart efter krisen i 2001.

| d) | Anvendelse af affaldsfoder |
| --- | --- |

d)

Det blev i 1980 forbudt at fodre svin med affaldsfoder, medmindre det pågældende affald blev indsamlet, behandlet og anvendt under særlige forhold og underlagt myndighedernes godkendelse og kontrol.

| e) | Beredskabsplaner |
| --- | --- |

e)

Kontrollen med gennemførelsen af de godkendte beredskabsplaner var sat i gang, før krisen opstod.

| f) | Identifikation af mindre drøvtyggere |
| --- | --- |

f)

Direktiv 92/102/EØF indeholdt allerede bestemmelser om identifikation af mindre drøvtyggere med henblik på sporing af oprindelsesbedriften.

| g) | ANIMO-systemet |
| --- | --- |

g)

ANIMO-systemet var meget effektivt ved den indledende sporing af dyr, der var blevet afsendt fra Det Forenede Kongerige til andre medlemsstater i en periode på tre uger forud for konstateringen af det første udbrud. De problemer, der opstod, vedrørte primært hurtige flytninger af og udstedelse af nye certifikater til får til opfedning.

| h) | Overholdelse af transportrestriktioner |
| --- | --- |

h)

De berørte medlemsstater skal indføre transportrestriktioner i overensstemmelse med EU's og den nationale lovgivning om foranstaltninger til bekæmpelse af sygdommen.

Det vurderes, at Kommissionen var hurtig til at reagere og træffe de fornødne beslutninger.

Kommissionen gør Revisionsretten opmærksom på de erklæringer, Rådet afgav under krisen, og på konklusionerne fra den internationale konference om forebyggelse og bekæmpelse af MKS, der blev afholdt i Bruxelles den 12.-13. december 2001.

Europa-Parlamentet bemærkede desuden i punkt 53 i sin beslutning af 17. december 2002, der bygger på den ændrede betænkning, der er anført i fodnote (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) følgende: »Kommissionen reagerede prompte på krisens udbrud og traf de nødvendige beslutninger. Under krisen tilpassede og begrundede Kommissionen hurtigt sine beslutninger på basis af Den Stående Veterinærkomités udtalelser i betragtning af begivenhedernes gang. Der kan ikke konstateres nogen mangler ved Kommissionens styring af krisen. Den høje kvalitet af Kommissionens styring af krisen er også blevet rost af de nationale veterinærmyndigheder i de berørte medlemsstater«.

| 4.110. | Revisionen viste, at Fællesskabets finansieringssystem kunne blive bedre. De godtgørelser, som medlemsstaterne udbetaler til producenterne, er stadig ikke defineret godt nok på fællesskabsniveau, selv om medlemsstaterne får refunderet 60 % af de beløb, Kommissionen har godkendt som støtteberettigede. Fordi der ikke var en bedre defineret fællesskabsramme, har medlemsstaterne kunnet indføre forskellige ordninger, hvilket har medført, at producenterne i Fællesskabet ikke er blevet behandlet lige. |
| --- | --- |

4.110.

Revisionen viste, at Fællesskabets finansieringssystem kunne blive bedre. De godtgørelser, som medlemsstaterne udbetaler til producenterne, er stadig ikke defineret godt nok på fællesskabsniveau, selv om medlemsstaterne får refunderet 60 % af de beløb, Kommissionen har godkendt som støtteberettigede. Fordi der ikke var en bedre defineret fællesskabsramme, har medlemsstaterne kunnet indføre forskellige ordninger, hvilket har medført, at producenterne i Fællesskabet ikke er blevet behandlet lige.

| 4.110. | Kommissionen har ikke juridisk kompetence til at udstede harmoniserede EU-regler for de godtgørelser, medlemsstaterne udbetaler til husdyrproducenterne i tilfælde af epidemier. |
| --- | --- |

4.110.

Kommissionen har ikke juridisk kompetence til at udstede harmoniserede EU-regler for de godtgørelser, medlemsstaterne udbetaler til husdyrproducenterne i tilfælde af epidemier.

Kommissionen sørgede dog for at harmonisere betingelserne for Fællesskabets godtgørelser til medlemsstaterne, hvorved det beløb, medlemsstaterne havde ansøgt om, blev reduceret med 583 mio. EUR (ud af et samlet beløb på 1 051 mio. EUR).

| 4.111. | Ved den nylige revision af EF-bestemmelserne er mange af manglerne blevet afhjulpet. Men den finansielle ramme er ikke blevet revideret, og EF-foranstaltningerne for så vidt angår anmeldelse af sygdommen, overvågning af bedrifterne og sikring af, at dyrene hurtigt aflives, er stadig minimale. Man risikerer derfor fortsat, at medlemsstaterne ikke gennemfører foranstaltningerne godt nok til, at man vil kunne bremse en fremtidig epizooti, men at de alligevel vil kunne få deres udgifter refunderet af Fællesskabet. |
| --- | --- |

4.111.

Ved den nylige revision af EF-bestemmelserne er mange af manglerne blevet afhjulpet. Men den finansielle ramme er ikke blevet revideret, og EF-foranstaltningerne for så vidt angår anmeldelse af sygdommen, overvågning af bedrifterne og sikring af, at dyrene hurtigt aflives, er stadig minimale. Man risikerer derfor fortsat, at medlemsstaterne ikke gennemfører foranstaltningerne godt nok til, at man vil kunne bremse en fremtidig epizooti, men at de alligevel vil kunne få deres udgifter refunderet af Fællesskabet.

| 4.111. | Den finansielle ramme: Kommissionen har siden 2002 arbejdet på en ændring af reglerne om EU-medfinansiering for bl.a. at bremse ansættelsen af dyrenes værdi for højt, som landbrugerne i Det Forenede Kongerige var særlig tilbøjelige til under krisen, og på den måde begrænse de stigende udgifter til udryddelse af sygdomme i et forslag om dette emne. Der vil snart blive fremsat et forslag herom. |
| --- | --- |

4.111.

Den finansielle ramme: Kommissionen har siden 2002 arbejdet på en ændring af reglerne om EU-medfinansiering for bl.a. at bremse ansættelsen af dyrenes værdi for højt, som landbrugerne i Det Forenede Kongerige var særlig tilbøjelige til under krisen, og på den måde begrænse de stigende udgifter til udryddelse af sygdomme i et forslag om dette emne. Der vil snart blive fremsat et forslag herom.

Det er ud fra et veterinærmæssigt synspunkt vigtigt at understrege følgende:

For det første findes der ikke noget alternativ til systemet med anmeldelse af sygdomme. EU's standarder svarer til internationale standarder.

For det andet er husdyrbesætninger underlagt veterinærtilsyn, og dette tilsyn forstærkes gennem strengere krav til dyrevelfærd og aflæggelse af besøg på bedrifter for at sikre, at de offentlige sundhedskrav er overholdt (jord til bord-strategien), samt i forbindelse med programmer til udryddelse eller bekæmpelse af sygdomme.

Hertil kommer, at Kommissionen har truffet en række foranstaltninger med henblik på at skærpe kontrollen med dyretransporter.

EU's dyresundhedslovgivning i almindelighed og sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger i særdeleshed gør det muligt for medlemsstaterne at iværksætte de mest hensigtsmæssige foranstaltninger for hurtigt at udrydde den pågældende sygdom. Der er tale om minimumsforanstaltninger, som kan eller i visse tilfælde skal suppleres af andre foranstaltninger, afhængigt af den epidemiologiske situation.

Kommissionen erindrer om, at en stor del af de generelle omkostninger ved epidemier, herunder alle indirekte omkostninger, bæres af den berørte medlemsstat.

| 4.112. | Retten anbefaler Kommissionen at opdatere sine analyser og evalueringer af strategien uden for kriseperioder. Den anbefaler, at man undersøger, hvordan producenterne kan knyttes til bekæmpelsesordningen, så de i højere grad involveres og hurtigt anmelder sygdommen og overholder restriktionerne med hensyn til flytning af dyr. Endelig opfordrer den Kommissionen til at afklare den finansielle ramme, der skal anvendes i forbindelse med epizootier, og samtidig sørge for, at de finansielle risici for EU-budgettet mindskes mest muligt |
| --- | --- |

4.112.

Retten anbefaler Kommissionen at opdatere sine analyser og evalueringer af strategien uden for kriseperioder. Den anbefaler, at man undersøger, hvordan producenterne kan knyttes til bekæmpelsesordningen, så de i højere grad involveres og hurtigt anmelder sygdommen og overholder restriktionerne med hensyn til flytning af dyr. Endelig opfordrer den Kommissionen til at afklare den finansielle ramme, der skal anvendes i forbindelse med epizootier, og samtidig sørge for, at de finansielle risici for EU-budgettet mindskes mest muligt

| 4.112. | Hvad angår den generelle strategi for bekæmpelse af alvorlige smitsomme sygdomme, findes der ingen alternativer til foranstaltningerne i EU's nuværende lovgivning. Hensigten med disse foranstaltninger er at udrydde sygdomme, men foranstaltningerne er tilstrækkelig fleksible med hensyn til, hvilke midler der kan tages i brug. Foranstaltningerne til bekæmpelse af klassisk svinepest hos vildsvin samt bluetongue er eksempler på denne fleksible strategi. |
| --- | --- |

4.112.

Hvad angår den generelle strategi for bekæmpelse af alvorlige smitsomme sygdomme, findes der ingen alternativer til foranstaltningerne i EU's nuværende lovgivning. Hensigten med disse foranstaltninger er at udrydde sygdomme, men foranstaltningerne er tilstrækkelig fleksible med hensyn til, hvilke midler der kan tages i brug. Foranstaltningerne til bekæmpelse af klassisk svinepest hos vildsvin samt bluetongue er eksempler på denne fleksible strategi.

Ved øget brug af nødvaccination i tilfælde af alvorlige epidemiske sygdomme (klassisk svinepest, bluetongue, afrikansk hestepest og mund- og klovesyge) gør EU's lovgivning det muligt at begrænse de direkte omkostninger ved bekæmpelse af sygdomme.

Beslutning 90/424/EØF er et godt incitament for producenterne til hurtigst muligt at anmelde dyr, der udviser mistænkelige kliniske sygdomstegn (jf. punkt 92). Medlemsstaterne har desuden mulighed for at iværksætte sanktioner, hvis bekæmpelsesforanstaltningerne ikke gennemføres.

Kommissionen iværksatte efter anmodning fra Europa-Parlamentet en undersøgelse af medlemsstaternes eksisterende godtgørelsesordninger og modtog den endelige rapport i oktober 2003. Der er i forlængelse heraf afsat budgetmidler til en yderligere undersøgelse med henblik på at tilvejebringe de nøjagtige ekspertvurderinger og -beregninger, der er nødvendige for at kunne foretage en konsekvensanalyse. Resultaterne vil blive drøftet med cheferne for veterinærtjenesterne i september 2004 og forelagt på den internationale konference om forebyggelse og bekæmpelse af smitsomme dyresygdomme i december 2004.

For at opstille en præcis finansiel ramme og mindske risikoen for EU's budget arbejdes der på nye retningslinjer for de støtteberettigede udgifters art og omfang.

Inddrivelse af uregelmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik

| 4.113. | Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen, når de konstaterer, at der uregelmæssigt er udbetalt beløb på over 4 000 euro under den fælles landbrugspolitik, og de skal forsøge at inddrive sådanne beløb (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Når det ikke er muligt at inddrive beløbene, afskrives de, og Fællesskabet bærer tabet, medmindre beløbet ikke har kunnet inddrives, fordi den berørte medlemsstat har udvist forsømmelse. Der er mulighed for at »sortliste« (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) modtagere, som uregelmæssigt har fået udbetalt over 100 000 euro på et år. Efter de særlige ordninger indberetter medlemsstaterne alle fordringer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) vedrørende den fælles landbrugspolitik til Kommissionen. |
| --- | --- |

4.113.

Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen, når de konstaterer, at der uregelmæssigt er udbetalt beløb på over 4 000 euro under den fælles landbrugspolitik, og de skal forsøge at inddrive sådanne beløb (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Når det ikke er muligt at inddrive beløbene, afskrives de, og Fællesskabet bærer tabet, medmindre beløbet ikke har kunnet inddrives, fordi den berørte medlemsstat har udvist forsømmelse. Der er mulighed for at »sortliste« (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) modtagere, som uregelmæssigt har fået udbetalt over 100 000 euro på et år. Efter de særlige ordninger indberetter medlemsstaterne alle fordringer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) vedrørende den fælles landbrugspolitik til Kommissionen.

| 4.113. | For at beskytte Fællesskabets finansielle interesser er der i fællesskabslovgivningen fastsat krav om udarbejdelse af rapporter om Fællesskabets aktiviteter (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Medlemsstaterne skal således regelmæssigt indsende rapporter om uregelmæssigheder, som der er indledt administrative eller retlige undersøgelser af. Forordning (EØF) nr. 595/91 indeholder bestemmelser om meddelelse af uregelmæssigheder i forbindelse med udgifter afholdt over EUGFL, Garantisektionen (Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget). |
| --- | --- |

4.113.

For at beskytte Fællesskabets finansielle interesser er der i fællesskabslovgivningen fastsat krav om udarbejdelse af rapporter om Fællesskabets aktiviteter (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Medlemsstaterne skal således regelmæssigt indsende rapporter om uregelmæssigheder, som der er indledt administrative eller retlige undersøgelser af. Forordning (EØF) nr. 595/91 indeholder bestemmelser om meddelelse af uregelmæssigheder i forbindelse med udgifter afholdt over EUGFL, Garantisektionen (Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget).

For at lette brugen af de oplysninger, som Kommissionen modtager, indeholder fællesskabslovgivningen en detaljeret liste over de oplysninger, der skal fremsendes. Der er bl.a. tale om oplysninger om overtrådte bestemmelser, involverede beløb, om, hvorledes uregelmæssigheden er blevet begået, og om de fysiske og juridiske personer, der er impliceret (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

Medlemsstaterne skal forhindre og undersøge uregelmæssigheder samt inddrive beløb, der går tabt som følge af uregelmæssigheder eller forsømmelser (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Ifølge forordning (EØF) nr. 595/91 skal Kommissionen have meddelelse om alle uregelmæssigheder vedrørende beløb på over 4 000 EUR. Således skal der gives meddelelse om alle forsætlige eller uforsætlige overtrædelser af fællesskabsretten. Kommissionen har taget forskellige initiativer for at sikre, at sager rubriceres som bedrageri eller uregelmæssighed.

Ordningen for gensidig underretning og information er et konkret eksempel på det samarbejde, der er indført på grundlag af EF-traktatens artikel 10 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), og som er grundlaget for Kommissionens strategi for bedrageribekæmpelse, således som den blev defineret i juli 2000 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Dette partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne er også et af hovedprincipperne bag bestemmelserne i den afledte ret.

Som Rådet har fremhævet ved flere lejligheder, er holdbare oplysninger af høj kvalitet en væsentlig forudsætning for, at Kommissionen kan få bedst nytte af de indsendte oplysninger og forbedre bedrageribekæmpelsen og således følge sagerne korrekt op (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) både på nationalt plan og fællesskabsplan.

De indvundne erfaringer og de indførte forbedringen vil bidrage til at forbedre indberetningssystemets effektivitet og dataenes pålidelighed.

| 4.114. | Ved udgangen af 2002 beløb de samlede betalinger, der var indberettet som uregelmæssige siden 1971, sig til i alt 3,1 milliard euro. Heraf var 537 millioner euro blevet inddrevet, og 252 millioner euro var blevet afskrevet for enten Kommissionens eller den berørte medlemsstats regning. Situationen for de resterende 75 % af de indberettede uregelmæssige betalinger var stadig »uafklaret«, dvs. at de hverken var inddrevet eller afskrevet. De fleste af de indberettede uregelmæssige betalinger vedrører markedsinterventioner: udgifter i frugt- og grøntsektoren og eksportrestitutioner tegner sig for over halvdelen af det samlede beløb. |
| --- | --- |

4.114.

Ved udgangen af 2002 beløb de samlede betalinger, der var indberettet som uregelmæssige siden 1971, sig til i alt 3,1 milliard euro. Heraf var 537 millioner euro blevet inddrevet, og 252 millioner euro var blevet afskrevet for enten Kommissionens eller den berørte medlemsstats regning. Situationen for de resterende 75 % af de indberettede uregelmæssige betalinger var stadig »uafklaret«, dvs. at de hverken var inddrevet eller afskrevet. De fleste af de indberettede uregelmæssige betalinger vedrører markedsinterventioner: udgifter i frugt- og grøntsektoren og eksportrestitutioner tegner sig for over halvdelen af det samlede beløb.

| 4.114. | Ifølge Kommissionens 2002-beretning om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bedrageribekæmpelse, i det følgende benævnt »Kommissionens 2002-beretning om bedrageribekæmpelse«, blev det højeste beløb for uregelmæssigheder indberettet i sektoren for frugt og grøntsager. Medlemsstaterne blev også informeret om denne tendens på adskillige møder, f.eks. i artikel 280-arbejdsgruppen, Cocolaf og arbejdsgruppen vedrørende uregelmæssigheder og gensidig bistand — landbrugsprodukter. |
| --- | --- |

4.114.

Ifølge Kommissionens 2002-beretning om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bedrageribekæmpelse, i det følgende benævnt »Kommissionens 2002-beretning om bedrageribekæmpelse«, blev det højeste beløb for uregelmæssigheder indberettet i sektoren for frugt og grøntsager. Medlemsstaterne blev også informeret om denne tendens på adskillige møder, f.eks. i artikel 280-arbejdsgruppen, Cocolaf og arbejdsgruppen vedrørende uregelmæssigheder og gensidig bistand — landbrugsprodukter.

Kommissionen gennemførte i 2003 sammen med medlemsstaterne et grundigt kvalitetscheck af den elektroniske database, hvori størstedelen af de meddelelser om uregelmæssigheder, som medlemsstaterne indberetter, oplagres. Resultatet af dette check blev en forbedret intern konsekvens i dataene og en ajourføring af tallene. De ajourførte tal (se punkt 30) pr. 31. december 2002 er følgende: De samlede uretmæssige udbetalinger, der er indberettet siden 1971, andrager 2 983 mio. EUR. Af dette beløb er 603 mio. EUR (20 %) blevet inddrevet og 297 mio. EUR afskrevet (10 %). Det stadig udestående beløb andrager 2 083 mio. EUR (70 %). Disse tal omfatter også de ajourførte tal, som Kommissionen modtog i 2003, og den finansielle virkning af Kommissionens beslutning 2003/481/EF (75 mio. EUR).

| 4.115. | Retten konstaterede, at medlemsstaterne giver oplysninger om uregelmæssigheder som krævet, men gør det mere eller mindre sent. Der er også inkonsekvenser i dataene. Der er afvigelser mellem de data, medlemsstaterne har leveret, og tallene i den database, der bygger på disse tal. Kommissionens database over indberettede uregelmæssigheder er hverken fuldstændig eller præcis. |
| --- | --- |

4.115.

Retten konstaterede, at medlemsstaterne giver oplysninger om uregelmæssigheder som krævet, men gør det mere eller mindre sent. Der er også inkonsekvenser i dataene. Der er afvigelser mellem de data, medlemsstaterne har leveret, og tallene i den database, der bygger på disse tal. Kommissionens database over indberettede uregelmæssigheder er hverken fuldstændig eller præcis.

| 4.115. | Nogle medlemsstater overholder ikke deres forpligtelse til at foretage indberetning inden for to måneder fra udgangen af det kvartal, hvor uregelmæssigheden blev opdaget og/eller nye oplysninger om en uregelmæssighed blev kendt (artikel 3, stk. 1, og artikel 5, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 595/91). Blandt disse medlemsstater tegner sig Tyskland og Spanien for over 50 % af de indberettede uregelmæssigheder. Kommissionen har advaret medlemsstaterne om dette problem i sin beretning fra 2002 om bedrageribekæmpelse (punkt 10.2.2) og drøftet det under flere møder, f.eks. artikel 280-arbejdsgruppen, Cocolaf og arbejdsgruppen vedrørende uregelmæssigheder og gensidig bistand — landbrugsprodukter. |
| --- | --- |

4.115.

Nogle medlemsstater overholder ikke deres forpligtelse til at foretage indberetning inden for to måneder fra udgangen af det kvartal, hvor uregelmæssigheden blev opdaget og/eller nye oplysninger om en uregelmæssighed blev kendt (artikel 3, stk. 1, og artikel 5, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 595/91). Blandt disse medlemsstater tegner sig Tyskland og Spanien for over 50 % af de indberettede uregelmæssigheder. Kommissionen har advaret medlemsstaterne om dette problem i sin beretning fra 2002 om bedrageribekæmpelse (punkt 10.2.2) og drøftet det under flere møder, f.eks. artikel 280-arbejdsgruppen, Cocolaf og arbejdsgruppen vedrørende uregelmæssigheder og gensidig bistand — landbrugsprodukter.

Medlemsstaterne er blevet underrettet om uoverensstemmelser og er blevet anmodet om at ajourføre de pågældende sager ved at sende ajourføringer med elektroniske post. Der blev under møderne i artikel 280-arbejdsgruppen, Cocolaf og arbejdsgruppen vedrørende uregelmæssigheder og gensidig bistand — landbrugsprodukter givet forklaringer og »instruktion« til medlemsstaterne vedrørende ECR-databasen (Electronic Case Registry). Det kan generelt siges, at medlemsstaterne har forbedret deres indberetninger om uregelmæssigheder, men de overholder ikke fuldstændig alle forpligtelser i forordning (EØF) nr. 595/91.

Kommissionen vil fortsætte sit arbejde med hensyn til afvigelser og tilskynde medlemsstaterne til at overholde alle bestemmelser i forordning (EØF) nr. 595/91, således at den inden for de fastsatte frister kan disponere over fuldstændigt pålidelige data med ensartede oplysninger fra alle medlemsstaterne.

| 4.116. | Den lave inddrivelsessats for uregelmæssige betalinger (en kumulativ inddrivelsessats på kun 17 % siden 1971) skyldes dels administrative forsinkelser og praksis i medlemsstaterne (udsættelse af inddrivelsesprocedurerne, indtil en retssag vedrørende svig er blevet afgjort, en udestående fordring under den fælles landbrugspolitik har ikke status som privilegeret fordring, der er intet, der kan forhindre de involverede i at indlede appelsager om ubetydeligheder) dels Kommissionens modvilje mod at acceptere tilbud om delvis afvikling af mellemværender. |
| --- | --- |

4.116.

Den lave inddrivelsessats for uregelmæssige betalinger (en kumulativ inddrivelsessats på kun 17 % siden 1971) skyldes dels administrative forsinkelser og praksis i medlemsstaterne (udsættelse af inddrivelsesprocedurerne, indtil en retssag vedrørende svig er blevet afgjort, en udestående fordring under den fælles landbrugspolitik har ikke status som privilegeret fordring, der er intet, der kan forhindre de involverede i at indlede appelsager om ubetydeligheder) dels Kommissionens modvilje mod at acceptere tilbud om delvis afvikling af mellemværender.

| 4.116. | Der blev i maj 2004 fastsat en ajourført sats for inddrivelser på 20,2 % (se punkt 30). |
| --- | --- |

4.116.

Der blev i maj 2004 fastsat en ajourført sats for inddrivelser på 20,2 % (se punkt 30).

Kommissionen erkender, at inddrivelsessatsen i medlemsstaterne ikke er tilfredsstillende og har sat sig for at forbedre den, især ved hjælp af oprettelsen af en task force for inddrivelser (se også svaret vedrørende punkt 4.118).

Betalingsorganerne og forvaltningsorganerne med ansvar for inddrivelser i nogle medlemsstater (Italien og Grækenland) har altid påstået, at de måtte afvente udfaldet af straffesager, før de kunne iværksætte inddrivelsen. Ved nogle sager er det dog muligt at foretage inddrivelsen via en civilproces eller administrativ procedure, hvilket ikke udelukker, at der senere kan indledes en sideløbende straffesag.

Medlemsstaternes valg af procedure (administrativ procedure, civilsag eller straffesag) får derfor indflydelse på inddrivelsestiden. I et begrænset antal medlemsstater kan de administrative inddrivelsesprocedurer iværksættes umiddelbart efter, at en eventuel strafferetlig afgørelse er truffet. Det er værd at erindre om, at det kan tage 15 år eller længere at træffe en strafferetlig afgørelse.

I Italien blev der i forbindelse med sagerne fra før 1995 indledt straffesag i 46 % af tilfældene, mens der kun var tale om 18 % for tilfældene fra efter 1995. Dette kan forklares ved, at medlemsstaten har besluttet at tage de nødvendige administrative skridt så tidligt som muligt og straks efter en indberetning om uregelmæssighed.

I forbindelse med delt forvaltning er den ansvarlige medlemsstat i direkte kontakt med debitor. Kommissionen kan ikke afskrive gæld. Ifølge forordning (EF) nr. 1258/1999 skal Kommissionen afvise alle udgifter, der ikke er blevet gennemført i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. Kompromiser og/eller delvise betalinger kan accepteres ved vurdering af den enkelte sag på grundlag af national ret og kriterierne i artikel 8 i forordning (EF) nr. 1258/1999.

| 4.117. | Kun 10 % af de indberettede uregelmæssige betalinger er blevet afskrevet, dels fordi medlemsstaterne kun har indberettet få fordringer som værende uinddrivelige, dels fordi Kommissionen har været længe om at træffe foranstaltninger vedrørende gamle uregelmæssige betalinger. Kommissionen havde ingen passende kriterier, som den kunne lægge til grund for sine beslutninger om, hvorvidt de afskrevne beløb skulle debiteres medlemsstaterne eller betales af Fællesskabet. Endvidere er den ikke i tilstrækkeligt omfang informeret om, hvorvidt beslutningerne om at afskrive fordringer gennemføres korrekt. |
| --- | --- |

4.117.

Kun 10 % af de indberettede uregelmæssige betalinger er blevet afskrevet, dels fordi medlemsstaterne kun har indberettet få fordringer som værende uinddrivelige, dels fordi Kommissionen har været længe om at træffe foranstaltninger vedrørende gamle uregelmæssige betalinger. Kommissionen havde ingen passende kriterier, som den kunne lægge til grund for sine beslutninger om, hvorvidt de afskrevne beløb skulle debiteres medlemsstaterne eller betales af Fællesskabet. Endvidere er den ikke i tilstrækkeligt omfang informeret om, hvorvidt beslutningerne om at afskrive fordringer gennemføres korrekt.

| 4.117. | Kommissionen har i overensstemmelse med sin meddelelse af 3. december 2002 om forbedring af inddrivelsen af fællesskabsfordringer, der opstår i forbindelse med direkte og delt forvaltning af fællesskabsudgifter (KOM(2002) 671 endelig), besluttet at oprette en fælles OLAF/GD landbrug-task force for inddrivelse med henblik på at få afviklet de tidligere forpligtelser, dvs. alle sager vedrørende uregelmæssigheder fra før 1999, der stadig ikke er afsluttet, for at forberede en beslutning om, hvorvidt det er Fællesskabet eller medlemsstaterne der skal bære de finansielle følger. |
| --- | --- |

4.117.

Kommissionen har i overensstemmelse med sin meddelelse af 3. december 2002 om forbedring af inddrivelsen af fællesskabsfordringer, der opstår i forbindelse med direkte og delt forvaltning af fællesskabsudgifter (KOM(2002) 671 endelig), besluttet at oprette en fælles OLAF/GD landbrug-task force for inddrivelse med henblik på at få afviklet de tidligere forpligtelser, dvs. alle sager vedrørende uregelmæssigheder fra før 1999, der stadig ikke er afsluttet, for at forberede en beslutning om, hvorvidt det er Fællesskabet eller medlemsstaterne der skal bære de finansielle følger.

For så vidt angår Revisionsrettens bemærkninger om, at der ikke findes egnede kriterier, på hvis grundlag det kan afgøres, om det er medlemsstaterne eller Fællesskabet der skal bære udgifterne til de afskrevne beløb, vil Kommissionen gerne påpege, at den i tidens løb og på grundlag af erfaringerne har udviklet fire grundlæggende principper og en række proceduremæssige kriterier herfor, jf. dokumentet fra juli 2002. (Se også punkt 44).

Siden oprettelsen af task forcen for inddrivelse i 2003 har Kommissionens tjenestegrene således opstillet en liste over de kriterier, der anvendes ved revisionen af disse sager, således at det enten kan pålægges Kommissionen eller den pågældende medlemsstat at udrede de udestående beløb.

| 4.118. | Ansvaret for uregelmæssige betalinger under den fælles landbrugspolitik er delt mellem OLAF og Generaldirektoratet for Landbrug: der er forskel på de formelle og de faktiske ansvarsområder, og der sker misforståelser. Kommissionen anvender ikke systematisk de oplysninger, den modtager om uregelmæssigheder, når den forvalter og foreslår ændringer af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

4.118.

Ansvaret for uregelmæssige betalinger under den fælles landbrugspolitik er delt mellem OLAF og Generaldirektoratet for Landbrug: der er forskel på de formelle og de faktiske ansvarsområder, og der sker misforståelser. Kommissionen anvender ikke systematisk de oplysninger, den modtager om uregelmæssigheder, når den forvalter og foreslår ændringer af den fælles landbrugspolitik.

| 4.118. | I overensstemmelse med den ansvarsfordeling, der er anført i bilag 2 til Kommissionens dokument SEC(95) 249 af 10.2.1995, skal UCLAF/OLAF modtage alle meddelelser, der indberettes af medlemsstaterne ifølge Rådets forordning (EØF) nr. 595/91, ligesom kontoret er ansvarligt for gennemgangen og opfølgningen af de pågældende sager, herunder for indlæsningen af dataene i databasen for uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

4.118.

I overensstemmelse med den ansvarsfordeling, der er anført i bilag 2 til Kommissionens dokument SEC(95) 249 af 10.2.1995, skal UCLAF/OLAF modtage alle meddelelser, der indberettes af medlemsstaterne ifølge Rådets forordning (EØF) nr. 595/91, ligesom kontoret er ansvarligt for gennemgangen og opfølgningen af de pågældende sager, herunder for indlæsningen af dataene i databasen for uregelmæssigheder.

OLAF's ansvar for inddrivelse i forbindelse med bedrageri og uregelmæssigheder omfatter udarbejdelse af resuméer for hvert enkelt tilfælde med et øjebliksbillede af de afviklede procedurer og af begrundelserne bag forslagene til eventuel finansiel korrektion som led i den regnskabsafslutning, som GD for Landbrug som anvisningsberettiget har ansvaret for. Regnskabsafslutningen foretages således af Generaldirektoratet for Landbrug, men generaldirektoratet bistås af OLAF i de forskellige faser (Se også punkt 4.121).

Kommissionen drager altid de retlige konsekvenser af afsløringer af bedrageri og for ringe kontrol med overholdelsen af gældende forordninger under den fælles landbrugspolitik og følger især OLAF's anbefalinger op.

Efter Kommissionens opfattelse er ansvarsfordelingen mellem OLAF og GD for Landbrug klart fastlagt: Ifølge bilag 2 til Kommissionens meddelelse SEC(95) 249 af 10. februar 1995 er OLAF ansvarlig for inddrivelsen af indberettede uretmæssige beløb. Alle beslutninger om afskrivning af uerholdelige beløb skal træffes af Kommissionen i forbindelse med proceduren for regnskabsafslutning for EUGFL i GD for Landbrug, som bistås af OLAF i alle de forskellige faser.

| 4.119. | Den »sorte liste« fungerer ikke. I alt har kun seks medlemsstater indberettet et selskab eller en person inden for rammerne af disse ordninger (37 erhvervsdrivende i alt), fordi de frygter, at et selskab eller en person, der er sat på den sorte liste, kan have adgang til domstolsprøvelse og måske have ret til skadeserstatning. |
| --- | --- |

4.119.

Den »sorte liste« fungerer ikke. I alt har kun seks medlemsstater indberettet et selskab eller en person inden for rammerne af disse ordninger (37 erhvervsdrivende i alt), fordi de frygter, at et selskab eller en person, der er sat på den sorte liste, kan have adgang til domstolsprøvelse og måske have ret til skadeserstatning.

| 4.119. | Nye meddelelser viser, at antallet af medlemsstater, der gør brug af sortlisten, er steget til syv. I alt blev der i gennemsnit foretaget 44 indberetninger (det samlede antal kan svinge) om 31 virksomheder og 16 enkeltpersoner. |
| --- | --- |

4.119.

Nye meddelelser viser, at antallet af medlemsstater, der gør brug af sortlisten, er steget til syv. I alt blev der i gennemsnit foretaget 44 indberetninger (det samlede antal kan svinge) om 31 virksomheder og 16 enkeltpersoner.

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1469/95 blev der indført en indberetningsordning via Kommissionen med henblik på at identificere de erhvervsdrivende, der udgør en høj risiko for Fællesskabets budget for Garantisektionen. Efter at denne forordning har været anvendt i otte år, er antallet af indberetninger dog ret begrænset.

Kommissionen har udførligt drøftet dette spørgsmål i gruppen for uregelmæssigheder og gensidig bistand — landbrugsprodukter og skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet anden rapport herom med en omfattende vurdering af forordningen om sortlisten og med forslag om, hvad der kan gøres for at forbedre situationen.

| 4.120. | De særlige ordninger, i henhold til hvilke medlemsstaterne indberetter alle skyldige beløb vedrørende den fælles landbrugspolitik til Fællesskabet, er blevet bedre de senere år, men de indeholder stadig en række svagheder. Det er ikke muligt at afstemme de indsendte data med dataene vedrørende uregelmæssige betalinger. |
| --- | --- |

4.120.

De særlige ordninger, i henhold til hvilke medlemsstaterne indberetter alle skyldige beløb vedrørende den fælles landbrugspolitik til Fællesskabet, er blevet bedre de senere år, men de indeholder stadig en række svagheder. Det er ikke muligt at afstemme de indsendte data med dataene vedrørende uregelmæssige betalinger.

| 4.120. | Der er en forskel på de beløb, der er anført i tabel 105 (fordringer, der er sikre og ubetingede, fordringer på faste kontantbeløb, skyldige fordringer, for hvilke der ikke gælder nogen betalingsfrist) for EUGFL's regnskabsår, og de beløb, der er indeholdt i ECR-databasen (kvartalsvis indberettede uregelmæssigheder for en bestemt periode, der i den pågældende fase kun kan være overslag, der senere skal finpudses). |
| --- | --- |

4.120.

Der er en forskel på de beløb, der er anført i tabel 105 (fordringer, der er sikre og ubetingede, fordringer på faste kontantbeløb, skyldige fordringer, for hvilke der ikke gælder nogen betalingsfrist) for EUGFL's regnskabsår, og de beløb, der er indeholdt i ECR-databasen (kvartalsvis indberettede uregelmæssigheder for en bestemt periode, der i den pågældende fase kun kan være overslag, der senere skal finpudses).

Kommissionen har anmodet medlemsstaterne om forsøgsvis at sammenholde ECR-databasens tal med dataene i tabel 105. Det skal erindres om, at begge sæt data aldrig vil være sammenfaldende. Hidtil har førsteprioriteten været at forbedre dataenes kvalitet. Dataene i ECR-databasen har nu nået et sådant pålidelighedsniveau, at dataene kan sammenholdes.

| 4.121. | For at afhjælpe ovennævnte svagheder anbefaler Retten Kommissionen at overveje ændringer i ordningerne for indberetning, inddrivelse og afskrivning af uregelmæssige betalinger under den fælles landbrugspolitik. Ansvarsfordelingen mellem OLAF og Generaldirektoratet for Landbrug bør afklares, og Kommissionen bør drøfte den »sorte listes« fremtid med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.121.

For at afhjælpe ovennævnte svagheder anbefaler Retten Kommissionen at overveje ændringer i ordningerne for indberetning, inddrivelse og afskrivning af uregelmæssige betalinger under den fælles landbrugspolitik. Ansvarsfordelingen mellem OLAF og Generaldirektoratet for Landbrug bør afklares, og Kommissionen bør drøfte den »sorte listes« fremtid med medlemsstaterne.

| 4.121. | Medlemsstaterne skal i nær fremtid skifte til elektronisk format ved indberetningen af uregelmæssigheder. Det elektroniske format vil forbedre datakvaliteten, muliggøre indberetning af uregelmæssighederne til tiden og bidrage til, at misforståelser og fejlfortolkninger undgås. |
| --- | --- |

4.121.

Medlemsstaterne skal i nær fremtid skifte til elektronisk format ved indberetningen af uregelmæssigheder. Det elektroniske format vil forbedre datakvaliteten, muliggøre indberetning af uregelmæssighederne til tiden og bidrage til, at misforståelser og fejlfortolkninger undgås.

Kommissionen bistår i øjeblikket medlemsstaterne hermed og overvejer også at hæve loftet fra 4 000 til 10 000 EUR for at nedbringe datastrømmen og fokusere på de vigtigste sager.

Kommissionen vil fremlægge udkast til forslag til ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 595/91 og (EF) nr. 1258/1999 for at søge at afhjælpe svaghederne ved indberetning, inddrivelse og afskrivning af uretmæssige betalinger under den fælles landbrugspolitik.

Efter Kommissionens opfattelse er ansvarsfordelingen mellem OLAF og GD for Landbrug klart fastlagt: Ifølge bilag 2 i Kommissionens meddelelse SEC(95) 249 af 10. februar 1995 er OLAF ansvarlig for inddrivelsen af indberettede uretmæssige beløb. Alle beslutninger om afskrivning af uerholdelige beløb skal træffes af Kommissionen i forbindelse med proceduren for regnskabsafslutning for EUGFL, der gennemføres af GD for Landbrug, som bistås af OLAF i alle de forskellige faser.

Endelig mener Kommissionen med hensyn til den foreslåede afskaffelse af den sorte liste, at selv om den er enig med Revisionsretten om, at systemet ikke virker godt, må det dog være muligt at forbedre ordningen, og den ser hellere, at medlemsstaterne anvender redskabet, der så kan forbedres, end at det blot afskaffes. Der er en vis mulighed for forbedring, og blot det, at forordningen findes, kan have en forebyggende virkning, der ganske vist mindskes, hvis den ikke anvendes effektivt. Det er i denne sammenhæng værd at påpege, at afdelingen for regnskabsafslutning begyndte systematisk at inddrage aspekter vedrørende anvendelsen af den sorte liste i sine kontroller.

Indførelsen af ordningen for identifikation og registrering af kvæg i EU (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)

| 4.122. | Bestemmelserne om identifikation og registrering af kvæg skal sikre, at alt oksekød kan spores, og samtidig er overholdelsen af disse bestemmelser en betingelse for, at der kan ske udbetaling af de forskellige kvægpræmier, som i 2002 beløb sig til over 7 000 millioner euro og i 2004 beløber sig til over 8 000 millioner euro. |
| --- | --- |

4.122.

Bestemmelserne om identifikation og registrering af kvæg skal sikre, at alt oksekød kan spores, og samtidig er overholdelsen af disse bestemmelser en betingelse for, at der kan ske udbetaling af de forskellige kvægpræmier, som i 2002 beløb sig til over 7 000 millioner euro og i 2004 beløber sig til over 8 000 millioner euro.

| 4.123. | Hovedformålet med Rettens revision var at vurdere ordningen for identifikation og registrering af kvæg på kommissionsniveau (ordningens udformning, kontrol af indførelsen og tilsyn) og i medlemsstaterne (indførelse af en operationel ordning, som gør det muligt effektivt at følge dyr fra fødsel til slagtning og kontrollere, at al direkte støtte udbetales i henhold til bestemmelserne). |
| --- | --- |

4.123.

Hovedformålet med Rettens revision var at vurdere ordningen for identifikation og registrering af kvæg på kommissionsniveau (ordningens udformning, kontrol af indførelsen og tilsyn) og i medlemsstaterne (indførelse af en operationel ordning, som gør det muligt effektivt at følge dyr fra fødsel til slagtning og kontrollere, at al direkte støtte udbetales i henhold til bestemmelserne).

| 4.124. | Ordningen for identifikation og registrering af kvæg, som skulle have været indført inden den 31. december 1999, var stadig behæftet med en række svagheder, da Retten reviderede den. Rettens hovedkonklusion er, at ordningen for identifikation og registrering af kvæg i sin nuværende udformning ikke sikrer, at kvæg, der flyttes til andre medlemsstater eller til tredjelande, kan spores. Der flyttes imidlertid ca. 3 millioner kreaturer om året (ca. 4 % af bestanden). |
| --- | --- |

4.124.

Ordningen for identifikation og registrering af kvæg, som skulle have været indført inden den 31. december 1999, var stadig behæftet med en række svagheder, da Retten reviderede den. Rettens hovedkonklusion er, at ordningen for identifikation og registrering af kvæg i sin nuværende udformning ikke sikrer, at kvæg, der flyttes til andre medlemsstater eller til tredjelande, kan spores. Der flyttes imidlertid ca. 3 millioner kreaturer om året (ca. 4 % af bestanden).

| 4.124. | Kommissionen mærker sig de resultater, som revisorerne nåede frem til under deres kontrolbesøg i perioden fra oktober 2001 til juni 2002 i de pågældende fire medlemsstater. I 2002 aflagde Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret kontrolbesøg for at undersøge sporbarheden i alle medlemsstaterne og fremsatte henstillinger for at afhjælpe de mangler, inspektørerne havde konstateret. |
| --- | --- |

4.124.

Kommissionen mærker sig de resultater, som revisorerne nåede frem til under deres kontrolbesøg i perioden fra oktober 2001 til juni 2002 i de pågældende fire medlemsstater. I 2002 aflagde Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret kontrolbesøg for at undersøge sporbarheden i alle medlemsstaterne og fremsatte henstillinger for at afhjælpe de mangler, inspektørerne havde konstateret.

Kommissionen har konstateret mangler ved forvaltningen af pas for kvæg, der indgår i samhandelen i Fællesskabet. Efter artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 kan medlemsstaterne »udstede pas for dyr fra en anden medlemsstat. I sådanne tilfælde skal passet, der ledsager dyret ved dets ankomst, afleveres til myndighederne, som returnerer det til den udstedende medlemsstat. Når dyret dør, skal brugeren returnere passet til myndighederne senest syv dage efter dyrets død. Sendes dyret til et slagteri, er slagteriets leder ansvarlig for, at passet returneres til myndighederne.« Lovgiveren (Rådet og Europa-Parlamentet) har ikke fastsat nogen gennemførelsesbestemmelser om dette punkt. Siden forordningens vedtagelse har Kommissionen afklaret dette spørgsmål under drøftelser i flere af Kommissionens arbejdsgrupper.

Det påhviler medlemsstaterne at oprette en national database for kvæg og sørge for, at kravene opfyldes. Databasen skal indeholde ajourførte oplysninger om alle kreaturer og alle flytninger, hvorved sporbarheden sikres.

Når det gælder sporbarheden af dyr i samhandelen i Fællesskabet, skal det desuden bemærkes, at sådanne dyr skal være ledsaget af et sundhedscertifikat i overensstemmelse med Rådets direktiv 64/432/EØF, som indeholder oplysninger om den officielle individuelle identifikation af de pågældende dyr.

| 4.125. | Ordningens generelle ramme er fastlagt af Parlamentet og Rådet. Kommissionen skal vedtage gennemførelsesbestemmelser vedrørende nogle af ordningens elementer, og medlemsstaterne er ansvarlige for at indføre ordningen. I lovgivningen fastsættes der ingen procedure for udveksling mellem medlemsstaterne af data om flytning af dyr, og i praksis er en sådan udveksling umulig, fordi dataformatet varierer fra den ene medlemsstat til den anden. Alle forsøg på at samkøre oplysninger fra forskellige databaser er slået fejl. Medlemsstaterne har fortolket nogle elementer i fællesskabslovgivningen forskelligt. Kommissionen har ikke fået til opgave at vedtage gennemførelsesbestemmelser vedrørende databaserne og kontrollen af dem. Det forklarer til dels de konstaterede forskelle mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.125.

Ordningens generelle ramme er fastlagt af Parlamentet og Rådet. Kommissionen skal vedtage gennemførelsesbestemmelser vedrørende nogle af ordningens elementer, og medlemsstaterne er ansvarlige for at indføre ordningen. I lovgivningen fastsættes der ingen procedure for udveksling mellem medlemsstaterne af data om flytning af dyr, og i praksis er en sådan udveksling umulig, fordi dataformatet varierer fra den ene medlemsstat til den anden. Alle forsøg på at samkøre oplysninger fra forskellige databaser er slået fejl. Medlemsstaterne har fortolket nogle elementer i fællesskabslovgivningen forskelligt. Kommissionen har ikke fået til opgave at vedtage gennemførelsesbestemmelser vedrørende databaserne og kontrollen af dem. Det forklarer til dels de konstaterede forskelle mellem medlemsstaterne.

| 4.125. | Det påhviler medlemsstaterne at sørge for gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1760/2000. Kvæg skal identificeres inden for en af medlemsstaten fastsat frist regnet fra dyrets fødsel, og under alle omstændigheder inden dyret flyttes fra den bedrift, hvor det er født (artikel 4). Fødsler, dødsfald og flytninger skal indberettes til myndighederne inden for en af medlemsstaten fastsat frist på mellem tre og syv dage (artikel 7), og pas skal returneres til myndighederne af den sidste bruger (artikel 6). |
| --- | --- |

4.125.

Det påhviler medlemsstaterne at sørge for gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1760/2000. Kvæg skal identificeres inden for en af medlemsstaten fastsat frist regnet fra dyrets fødsel, og under alle omstændigheder inden dyret flyttes fra den bedrift, hvor det er født (artikel 4). Fødsler, dødsfald og flytninger skal indberettes til myndighederne inden for en af medlemsstaten fastsat frist på mellem tre og syv dage (artikel 7), og pas skal returneres til myndighederne af den sidste bruger (artikel 6).

Kommissionen har dog erkendt, at det er nødvendigt at præcisere fristen for brugerens anmeldelse af fødsler til myndighederne. Med henblik herpå er der vedtaget en forordning — forordning (EF) nr. 911/2004 -, som afklarer dette punkt.

| 4.126. | De indførte kontrol- og sanktionsordninger er ikke tilpasset de forskellige brugere såsom forhandlere, samlesteder og slagterier. Hertil kommer, at en række af de oplysninger, der findes i databaserne såsom for sen indbetaling eller procentsatsen for tildeling af nye mærker ikke anvendes af medlemsstaterne som kontrolredskab. Og de forskellige medlemsstaters kontrolpraksis er også meget forskellige. |
| --- | --- |

4.126.

De indførte kontrol- og sanktionsordninger er ikke tilpasset de forskellige brugere såsom forhandlere, samlesteder og slagterier. Hertil kommer, at en række af de oplysninger, der findes i databaserne såsom for sen indbetaling eller procentsatsen for tildeling af nye mærker ikke anvendes af medlemsstaterne som kontrolredskab. Og de forskellige medlemsstaters kontrolpraksis er også meget forskellige.

| 4.126. | Kommissionen mærker sig Revisionsrettens erklæring om, at de nuværende bestemmelser om kontrol og sanktioner ikke er afpasset efter alle brugerkategoriers aktiviteter. Det skal dog bemærkes, at de fastsatte gennemførelsesbestemmelser vedrører minimumsniveauet for kontrol og de administrative minimumssanktioner og giver medlemsstaterne mulighed for at træffe foranstaltninger, som er mere vidtgående end disse krav. For kontrollens vedkommende er det fastsat, at minimumssatsen straks skal forhøjes, når det fastslås, at EF-forskrifterne for identifikation ikke er overholdt. Hvad angår de gennemførelsesbestemmelser for kontrol, der blev fastsat i 1997 og kodificeret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1082/2003, skal kriterierne for udvælgelse af bedrifter til kontrol på stedet omfatte korrekt fremsendelse af data til myndighederne. |
| --- | --- |

4.126.

Kommissionen mærker sig Revisionsrettens erklæring om, at de nuværende bestemmelser om kontrol og sanktioner ikke er afpasset efter alle brugerkategoriers aktiviteter. Det skal dog bemærkes, at de fastsatte gennemførelsesbestemmelser vedrører minimumsniveauet for kontrol og de administrative minimumssanktioner og giver medlemsstaterne mulighed for at træffe foranstaltninger, som er mere vidtgående end disse krav. For kontrollens vedkommende er det fastsat, at minimumssatsen straks skal forhøjes, når det fastslås, at EF-forskrifterne for identifikation ikke er overholdt. Hvad angår de gennemførelsesbestemmelser for kontrol, der blev fastsat i 1997 og kodificeret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1082/2003, skal kriterierne for udvælgelse af bedrifter til kontrol på stedet omfatte korrekt fremsendelse af data til myndighederne.

| 4.127. | For så vidt angår kontrol af indførelsen og tilsyn med ordningens funktion, har Kommissionen anlagt en snæver fortolkning af sin opgave, for den har ikke påtaget sig en styrende rolle i forbindelse med oprettelsen af databaserne. Den har ikke fastlagt fælles forvaltningsregler, og den har ikke udarbejdet kvalitetsindikatorer for databasernes funktion. Procedurerne for anerkendelse af databasernes operationalitet er utilfredsstillende, og Kommissionen begrænser sig for ofte til at konstatere, at en database eksisterer i teknisk forstand, uden at vurdere dens faktiske funktion på grundlag af præcise forvaltningsregler eller fastsatte kvalitetsindikatorer. |
| --- | --- |

4.127.

For så vidt angår kontrol af indførelsen og tilsyn med ordningens funktion, har Kommissionen anlagt en snæver fortolkning af sin opgave, for den har ikke påtaget sig en styrende rolle i forbindelse med oprettelsen af databaserne. Den har ikke fastlagt fælles forvaltningsregler, og den har ikke udarbejdet kvalitetsindikatorer for databasernes funktion. Procedurerne for anerkendelse af databasernes operationalitet er utilfredsstillende, og Kommissionen begrænser sig for ofte til at konstatere, at en database eksisterer i teknisk forstand, uden at vurdere dens faktiske funktion på grundlag af præcise forvaltningsregler eller fastsatte kvalitetsindikatorer.

| 4.127. | Retsforskrifterne forpligter udtrykkeligt medlemsstaterne til at oprette en national database for kvæg, som skulle være fuldt operationel senest den 31. december 1999, og hvori der til enhver tid kan hentes oplysninger om identifikationsnummeret på alle dyr på bedriften og en liste over alle flytninger til og fra bedriften. Det påhviler medlemsstaterne at sørge for, at disse krav opfyldes. Begrænsningen af Kommissionens rolle ved anerkendelse af de nationale databaser som fuldt operationelle, jf. artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1760/2000, ligger på linje med lovgiverens politiske valg, nemlig at have separate nationale databaser i de forskellige medlemsstater i stedet for en fælles EF-database. Det er også klart, at lovgiveren ikke har fundet en harmonisering af de nationale databasers karakteristika ønskelig, hvilket medførte, at medlemsstaterne frit kunne udforme deres egne databaser. Forsøg fra Kommissionens side på om ikke at harmonisere, så dog i det mindste at opnå kompatibilitet mellem de nationale databaser er blevet forkastet af Ministerrådet, hvilket revisorerne også har bekræftet. |
| --- | --- |

4.127.

Retsforskrifterne forpligter udtrykkeligt medlemsstaterne til at oprette en national database for kvæg, som skulle være fuldt operationel senest den 31. december 1999, og hvori der til enhver tid kan hentes oplysninger om identifikationsnummeret på alle dyr på bedriften og en liste over alle flytninger til og fra bedriften. Det påhviler medlemsstaterne at sørge for, at disse krav opfyldes. Begrænsningen af Kommissionens rolle ved anerkendelse af de nationale databaser som fuldt operationelle, jf. artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1760/2000, ligger på linje med lovgiverens politiske valg, nemlig at have separate nationale databaser i de forskellige medlemsstater i stedet for en fælles EF-database. Det er også klart, at lovgiveren ikke har fundet en harmonisering af de nationale databasers karakteristika ønskelig, hvilket medførte, at medlemsstaterne frit kunne udforme deres egne databaser. Forsøg fra Kommissionens side på om ikke at harmonisere, så dog i det mindste at opnå kompatibilitet mellem de nationale databaser er blevet forkastet af Ministerrådet, hvilket revisorerne også har bekræftet.

| 4.128. | Kommissionen bør tildeles de nødvendige redskaber, så den reelt kan spille en styrende rolle i ordningen og herunder navnlig fastlægge fælles forvaltningsregler, kvalitetsindikatorer samt et format til udveksling af data mellem de nationale databaser. Der bør sikres udveksling af data mellem medlemsstaterne, og også med tredjelande, således at til- og afgangen af kvæg inden for EF og mellem EF-lande og tredjelande kan kontrolleres. |
| --- | --- |

4.128.

Kommissionen bør tildeles de nødvendige redskaber, så den reelt kan spille en styrende rolle i ordningen og herunder navnlig fastlægge fælles forvaltningsregler, kvalitetsindikatorer samt et format til udveksling af data mellem de nationale databaser. Der bør sikres udveksling af data mellem medlemsstaterne, og også med tredjelande, således at til- og afgangen af kvæg inden for EF og mellem EF-lande og tredjelande kan kontrolleres.

| 4.128. | Når det gælder de nationale databaser, erkender Kommissionen behovet for etablerede gennemsigtige kriterier og fikspunkter baseret på fælles normer. Til trods for det juridiske tomrum fortsætter Kommissionens tjenestegrene deres gennemgang og konsolidering af de kriterier og fikspunkter, der anvendes på nuværende tidspunkt. |
| --- | --- |

4.128.

Når det gælder de nationale databaser, erkender Kommissionen behovet for etablerede gennemsigtige kriterier og fikspunkter baseret på fælles normer. Til trods for det juridiske tomrum fortsætter Kommissionens tjenestegrene deres gennemgang og konsolidering af de kriterier og fikspunkter, der anvendes på nuværende tidspunkt.

| 4.129. | Endvidere bør de administrative kontroller i de forskellige medlemsstater sammenlignes, og det bør fastsættes, hvilke former for krydskontrol der skal foretages mellem IFKS-databasen og databasen under ordningen for identifikation og registrering af kvæg, før de forskellige præmier udbetales. Desuden bør ordningen for kontrol på stedet (herunder sanktionsmekanismerne) tages op til revision, og der bør fastlægges specifikke metoder til kontrol af hver type bruger, og kontrollen bør fuldstændig integreres med IFKS-kontrollen. |
| --- | --- |

4.129.

Endvidere bør de administrative kontroller i de forskellige medlemsstater sammenlignes, og det bør fastsættes, hvilke former for krydskontrol der skal foretages mellem IFKS-databasen og databasen under ordningen for identifikation og registrering af kvæg, før de forskellige præmier udbetales. Desuden bør ordningen for kontrol på stedet (herunder sanktionsmekanismerne) tages op til revision, og der bør fastlægges specifikke metoder til kontrol af hver type bruger, og kontrollen bør fuldstændig integreres med IFKS-kontrollen.

| 4.129. | Kommissionen mener, at en integrering af identifikationssystemet i IFKS i betragtning af forskellene i de to systemers mål kunne få ordningen for dyrepræmier til at fungere mindre hensigtsmæssigt og give anledning til retssager. IFKS vedrører blandt andet dyr, som der er ansøgt om præmie for som led i den fælles landbrugspolitik. Den eneste relevante »overensstemmelseskontrol«, der kan foretages, er derfor at sikre, at sådanne dyr er omfattet af identifikationssystemet. |
| --- | --- |

4.129.

Kommissionen mener, at en integrering af identifikationssystemet i IFKS i betragtning af forskellene i de to systemers mål kunne få ordningen for dyrepræmier til at fungere mindre hensigtsmæssigt og give anledning til retssager. IFKS vedrører blandt andet dyr, som der er ansøgt om præmie for som led i den fælles landbrugspolitik. Den eneste relevante »overensstemmelseskontrol«, der kan foretages, er derfor at sikre, at sådanne dyr er omfattet af identifikationssystemet.

Ved udarbejdelsen af IFKS-forskrifterne og fortolkningerne deraf er der omhyggeligt sørget for, at nedsættelser af eller udelukkelse fra støtte anvendes i forhold til overtrædelsens alvor og kun, når det er relevant. Kommissionen mener, at kontrol i henhold til en forordning bør være så praktisk og effektiv som muligt samtidig med, at den giver den nødvendige finansielle beskyttelse.

Den fælles markedsordning for råtobak (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)

| 4.130. | Den Europæiske Union producerer ca. 5 % af verdens råtobak og er dermed den femtestørste producent i verden. Over halvdelen af EU-produktionen eksporteres imidlertid, fordi der i EU ikke er efterspørgsel efter den aroma og smag, som det meste af den tobak, der dyrkes i EU, har. Der dyrkes navnlig Virginia- og Burley-sorter med neutral aroma og smag, og tobakken bruges som fyld i cigaretter. Der dyrkes endvidere orientalske sorter, der har den efterspurgte aroma og smag, men i mindre mængder. EU importerer derfor tobak, der opfylder kravene til aroma og smag, og aftager 9 % af verdensproduktionen, hvilket gør EU til verdens største importør af tobak. De største producenter i EU er Italien, Grækenland og Spanien, der tilsammen tegner sig for 87 % af den samlede produktion. Produktionen er kendetegnet ved, at et stort antal producenter dyrker tobak på små, individuelle arealer, og at mekaniseringen er begrænset og produktionsomkostningerne høje. Producenterne i EU kan ikke opnå en rimelig indtjening uden EU-støtte, da præmien udgør ca. 75 % af producenternes indkomst fra tobaksproduktion. Hvis EU holdt op med at producere tobak, ville det ikke påvirke fabrikanterne af tobaksprodukter, der ville kunne få deres råvarebehov dækket gennem større import. |
| --- | --- |

4.130.

Den Europæiske Union producerer ca. 5 % af verdens råtobak og er dermed den femtestørste producent i verden. Over halvdelen af EU-produktionen eksporteres imidlertid, fordi der i EU ikke er efterspørgsel efter den aroma og smag, som det meste af den tobak, der dyrkes i EU, har. Der dyrkes navnlig Virginia- og Burley-sorter med neutral aroma og smag, og tobakken bruges som fyld i cigaretter. Der dyrkes endvidere orientalske sorter, der har den efterspurgte aroma og smag, men i mindre mængder. EU importerer derfor tobak, der opfylder kravene til aroma og smag, og aftager 9 % af verdensproduktionen, hvilket gør EU til verdens største importør af tobak. De største producenter i EU er Italien, Grækenland og Spanien, der tilsammen tegner sig for 87 % af den samlede produktion. Produktionen er kendetegnet ved, at et stort antal producenter dyrker tobak på små, individuelle arealer, og at mekaniseringen er begrænset og produktionsomkostningerne høje. Producenterne i EU kan ikke opnå en rimelig indtjening uden EU-støtte, da præmien udgør ca. 75 % af producenternes indkomst fra tobaksproduktion. Hvis EU holdt op med at producere tobak, ville det ikke påvirke fabrikanterne af tobaksprodukter, der ville kunne få deres råvarebehov dækket gennem større import.

| 4.130. | Kommissionen hilser Revisionsrettens beretning velkommen, men har svært ved at acceptere en række af Revisionsrettens konklusioner. |
| --- | --- |

4.130.

Kommissionen hilser Revisionsrettens beretning velkommen, men har svært ved at acceptere en række af Revisionsrettens konklusioner.

| 4.131. | EU har ydet støtte til tobaksdyrkning gennem en fælles markedsordning siden 1970, og det årlige budget er på ca. 1 000 millioner euro. Markedsordningen blev revideret væsentligt i 1992, i 1998 og igen i 2004. Formålet var, at der skulle ydes passende indkomststøtte inden for de budgetmæssige rammer, at markedskravene skulle opfyldes bedre, og at produktionsværdien dermed skulle øges. Man håbede, at tobaksproducenterne ville blive mindre afhængige af støtte. Andre foranstaltninger skal lette omstillingen for producenter, der frivilligt vil forlade sektoren, og fremme dyrkningen af alternative afgrøder. |
| --- | --- |

4.131.

EU har ydet støtte til tobaksdyrkning gennem en fælles markedsordning siden 1970, og det årlige budget er på ca. 1 000 millioner euro. Markedsordningen blev revideret væsentligt i 1992, i 1998 og igen i 2004. Formålet var, at der skulle ydes passende indkomststøtte inden for de budgetmæssige rammer, at markedskravene skulle opfyldes bedre, og at produktionsværdien dermed skulle øges. Man håbede, at tobaksproducenterne ville blive mindre afhængige af støtte. Andre foranstaltninger skal lette omstillingen for producenter, der frivilligt vil forlade sektoren, og fremme dyrkningen af alternative afgrøder.

| 4.132. | Retten har tre gange tidligere fremsat bemærkninger om den fælles markedsordning for tobak. Den konkluderede i sin sidste beretning herom i 1997, at de foranstaltninger, der blev vedtaget i 1992, ikke havde haft nogen målelig effekt på det høje støtteniveau i forhold til produktionsværdien, de beplantede arealer, beskæftigelsesniveauet eller markedssituationen i EU. |
| --- | --- |

4.132.

Retten har tre gange tidligere fremsat bemærkninger om den fælles markedsordning for tobak. Den konkluderede i sin sidste beretning herom i 1997, at de foranstaltninger, der blev vedtaget i 1992, ikke havde haft nogen målelig effekt på det høje støtteniveau i forhold til produktionsværdien, de beplantede arealer, beskæftigelsesniveauet eller markedssituationen i EU.

| 4.133. | Målet for revisionen var at vurdere, om grundlaget for de reformer, der blev indført i 1998, var sundt, og om medlemsstaterne forvaltede reformerne hensigtsmæssigt. Retten undersøgte også, hvordan Kommissionen havde overvåget og evalueret gennemførelsen af dem, og om målene for den reviderede markedsordning var blevet opfyldt. |
| --- | --- |

4.133.

Målet for revisionen var at vurdere, om grundlaget for de reformer, der blev indført i 1998, var sundt, og om medlemsstaterne forvaltede reformerne hensigtsmæssigt. Retten undersøgte også, hvordan Kommissionen havde overvåget og evalueret gennemførelsen af dem, og om målene for den reviderede markedsordning var blevet opfyldt.

| 4.134. | På grundlag af denne undersøgelse konkluderede Retten, at Kommissionens forslag til 1998-reformen var udarbejdet på grundlag af upålidelige oplysninger, og at Kommissionen ikke havde analyseret markedet godt nok. På grund af disse svagheder var de vedtagne foranstaltninger i høj grad uegnede lige fra begyndelsen og viste sig ikke at være effektive på mange områder. Der er intet bevis for, at den fælles markedsordning har påvirket EU-produktionen på en sådan måde, at misforholdet mellem udbud og efterspørgsel er blevet reduceret. Retten konstaterede også, at de indførte foranstaltninger hverken øgede indtægterne fra tobaksdyrkning væsentligt eller medførte den ønskede markedsligevægt. Produktionsværdien var også truet af konkurrencebegrænsende adfærd i form af prisaftaler i de tre største producentmedlemsstater. |
| --- | --- |

4.134.

På grundlag af denne undersøgelse konkluderede Retten, at Kommissionens forslag til 1998-reformen var udarbejdet på grundlag af upålidelige oplysninger, og at Kommissionen ikke havde analyseret markedet godt nok. På grund af disse svagheder var de vedtagne foranstaltninger i høj grad uegnede lige fra begyndelsen og viste sig ikke at være effektive på mange områder. Der er intet bevis for, at den fælles markedsordning har påvirket EU-produktionen på en sådan måde, at misforholdet mellem udbud og efterspørgsel er blevet reduceret. Retten konstaterede også, at de indførte foranstaltninger hverken øgede indtægterne fra tobaksdyrkning væsentligt eller medførte den ønskede markedsligevægt. Produktionsværdien var også truet af konkurrencebegrænsende adfærd i form af prisaftaler i de tre største producentmedlemsstater.

| 4.134. | Kommissionens forslag til 1998-reformen var baseret på en rapport fra 1996. Denne rapport byggede på de mest pålidelige data, der forelå på daværende tidspunkt, men som på nogle punkter var begrænset. Kommissionen mener ikke, at de manglende data påvirkede dens markedsanalyse. Reformen medførte en betydelig nedsættelse af produktionen af de to laveste tobakskvalitetsgrupper og løste derved problemet med, at de dyrkede kvaliteter var uegnet til at dække efterspørgslen på markedet. Kommissionen følger den påståede konkurrencebegrænsende adfærd i tobakssektoren op (se også punkt 4.139). |
| --- | --- |

4.134.

Kommissionens forslag til 1998-reformen var baseret på en rapport fra 1996. Denne rapport byggede på de mest pålidelige data, der forelå på daværende tidspunkt, men som på nogle punkter var begrænset. Kommissionen mener ikke, at de manglende data påvirkede dens markedsanalyse. Reformen medførte en betydelig nedsættelse af produktionen af de to laveste tobakskvalitetsgrupper og løste derved problemet med, at de dyrkede kvaliteter var uegnet til at dække efterspørgslen på markedet. Kommissionen følger den påståede konkurrencebegrænsende adfærd i tobakssektoren op (se også punkt 4.139).

| 4.135. | I mange tilfælde foretog medlemsstaterne ikke den kontrol, de var forpligtet til at gennemføre i henhold til forordningerne. De centrale kontroller burde i højere grad have været efterprøvet, og der burde have været anvendt flere korrektioner i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren. Pr. juni 2004 var der ikke truffet nogen beslutning om regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

4.135.

I mange tilfælde foretog medlemsstaterne ikke den kontrol, de var forpligtet til at gennemføre i henhold til forordningerne. De centrale kontroller burde i højere grad have været efterprøvet, og der burde have været anvendt flere korrektioner i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren. Pr. juni 2004 var der ikke truffet nogen beslutning om regnskabsafslutning.

| 4.135. | Kommissionens afdeling for regnskabsafslutning forholdt sig ikke passiv over for tobakssektoren. Den iværksatte som følge af sin egen risikoanalyse og under hensyntagen til visse indledende bemærkninger fra Revisionsretten en undersøgelse af tobakssektoren i 2001 (revisioner i Grækenland, Italien, Frankrig og Tyskland) plus yderligere tre revisioner i 2003 (Grækenland, Italien og Spanien). Procedurerne efter revisionerne i 2001 er afsluttet for Tysklands og Frankrigs vedkommende. For nogle af de andre medlemsstaters vedkommende indrømmer Kommissionen dog, at der er en vis forsinkelse, og vil bestræbe sig på at afslutte undersøgelserne snarest muligt. |
| --- | --- |

4.135.

Kommissionens afdeling for regnskabsafslutning forholdt sig ikke passiv over for tobakssektoren. Den iværksatte som følge af sin egen risikoanalyse og under hensyntagen til visse indledende bemærkninger fra Revisionsretten en undersøgelse af tobakssektoren i 2001 (revisioner i Grækenland, Italien, Frankrig og Tyskland) plus yderligere tre revisioner i 2003 (Grækenland, Italien og Spanien). Procedurerne efter revisionerne i 2001 er afsluttet for Tysklands og Frankrigs vedkommende. For nogle af de andre medlemsstaters vedkommende indrømmer Kommissionen dog, at der er en vis forsinkelse, og vil bestræbe sig på at afslutte undersøgelserne snarest muligt.

Kommissionen mærker sig den udvidede liste over hovedkontroller, som Retten nu foreslår. I 2001 fastlagde Kommissionen imidlertid de hovedkontroller, der skulle gennemføres i tobakssektoren i 2001, og den mener, at de dækker de vigtigste kontroller, der er fastsat i forordningen.

| 4.136. | Kommissionens overvågning var ikke tilfredsstillende, og evalueringen af den fælles markedsordning blev forsinket. Resultaterne af den evaluering, der blev gennemført af eksterne eksperter, blev offentliggjort i en rapport i oktober 2003, og på de punkter, som Retten også har undersøgt, er eksperternes resultater meget lig vores. |
| --- | --- |

4.136.

Kommissionens overvågning var ikke tilfredsstillende, og evalueringen af den fælles markedsordning blev forsinket. Resultaterne af den evaluering, der blev gennemført af eksterne eksperter, blev offentliggjort i en rapport i oktober 2003, og på de punkter, som Retten også har undersøgt, er eksperternes resultater meget lig vores.

| 4.136. | Kommissionen mener, at dens overvågning har vist sig at være tilfredsstillende. |
| --- | --- |

4.136.

Kommissionen mener, at dens overvågning har vist sig at være tilfredsstillende.

Ifølge artikel 26 i forordning (EØF) nr. 2075/92 skulle Kommissionen inden 1. april 2002 forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om, hvordan den fælles markedsordning for råtobak fungerer. Kommissionen forelagde den krævede rapport (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) i november 2002, dvs. med en forsinkelse på syv måneder.

I mellemtiden havde Kommissionen bestilt en evaluering af den fælles markedsordning hos en ekstern evaluator. Denne evaluering (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) forelå i oktober 2003. Med henblik på en reform af råtobakssektoren gennemførte Kommissionen desuden en udvidet konsekvensanalyse (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), som var afsluttet den 23. september 2003.

| 4.137. | I juli 2002 offentliggjorde Kommissionen sin midtvejsevaluering af den fælles landbrugspolitik og foreslog en ny strategi for bæredygtig udvikling i landbrugssektoren, hvis princip var, at støtten skulle kobles fra produktionen, og at støtten til landbrugerne skulle ydes i form af en enkelt betaling pr. bedrift. Retten undersøgte også, hvilken effekt denne strategi vil kunne få på den fælles markedsordning for tobak. |
| --- | --- |

4.137.

I juli 2002 offentliggjorde Kommissionen sin midtvejsevaluering af den fælles landbrugspolitik og foreslog en ny strategi for bæredygtig udvikling i landbrugssektoren, hvis princip var, at støtten skulle kobles fra produktionen, og at støtten til landbrugerne skulle ydes i form af en enkelt betaling pr. bedrift. Retten undersøgte også, hvilken effekt denne strategi vil kunne få på den fælles markedsordning for tobak.

| 4.138. | Den reform, Rådet vedtog i april 2004 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), går ud på, at støtten efterhånden skal kobles fra produktionen. Fremover vil støtten til tobaksproducenterne være omfattet af enkeltbetalingsordningen. Det er også planlagt at yde et særligt finansielt bidrag til omstrukturering af de tobaksproducerende områder. |
| --- | --- |

4.138.

Den reform, Rådet vedtog i april 2004 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), går ud på, at støtten efterhånden skal kobles fra produktionen. Fremover vil støtten til tobaksproducenterne være omfattet af enkeltbetalingsordningen. Det er også planlagt at yde et særligt finansielt bidrag til omstrukturering af de tobaksproducerende områder.

| 4.138. | Den 22. april 2004 traf Rådet (landbrugsministrene) afgørelse om en fundamental reform af støtten til tobakssektoren. Ifølge reformen af 2004 vil tobaksstøtten fra 2010 være helt koblet fra produktionen. Den ene halvdel af støtten vil blive overført til enkeltbetalingsordningen, og den anden halvdel vil blive anvendt til omstrukturering af tobaksproducerende regioner som led i politikken for udvikling af landdistrikterne. I en overgangsperiode på fire år mellem 2006 og 2009 vil mindst 40 % af støtten blive afkoblet og integreret i enkeltbetalingsordningen. Medlemsstaterne kan beslutte at bevare op til 60 % som en tilkoblet betaling. Den tilkoblede betaling skal ydes, således at der sikres lige behandling af landbrugerne, og/eller efter objektive kriterier, som fx til tobaksproducenterne i mål 1-regioner eller til tobaksproducenter, der producerer sorter af en vis kvalitet. Der kan overvejes yderligere kriterier i fremtiden. 2004-reformen skulle i princippet løse alle de nuværende problemer. |
| --- | --- |

4.138.

Den 22. april 2004 traf Rådet (landbrugsministrene) afgørelse om en fundamental reform af støtten til tobakssektoren. Ifølge reformen af 2004 vil tobaksstøtten fra 2010 være helt koblet fra produktionen. Den ene halvdel af støtten vil blive overført til enkeltbetalingsordningen, og den anden halvdel vil blive anvendt til omstrukturering af tobaksproducerende regioner som led i politikken for udvikling af landdistrikterne. I en overgangsperiode på fire år mellem 2006 og 2009 vil mindst 40 % af støtten blive afkoblet og integreret i enkeltbetalingsordningen. Medlemsstaterne kan beslutte at bevare op til 60 % som en tilkoblet betaling. Den tilkoblede betaling skal ydes, således at der sikres lige behandling af landbrugerne, og/eller efter objektive kriterier, som fx til tobaksproducenterne i mål 1-regioner eller til tobaksproducenter, der producerer sorter af en vis kvalitet. Der kan overvejes yderligere kriterier i fremtiden. 2004-reformen skulle i princippet løse alle de nuværende problemer.

| 4.139. | Retten bifalder den nuværende reform, der burde kunne rette op på mange af de svagheder, der blev konstateret ved revisionen, selv om det vil tage en vis tid. Retten anbefaler, at Kommissionen fortsætter sine undersøgelser vedrørende konkurrencebegrænsende adfærd i medlemsstaterne, og — hvis det bekræftes, at sådan adfærd forekommer — træffer hensigtsmæssige foranstaltninger. De tilfælde, hvor medlemsstaterne ikke har gennemført den kontrol, som de var forpligtede til i henhold til forordningerne, bør også undersøges nærmere, og der bør — om muligt — træffes korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.139.

Retten bifalder den nuværende reform, der burde kunne rette op på mange af de svagheder, der blev konstateret ved revisionen, selv om det vil tage en vis tid. Retten anbefaler, at Kommissionen fortsætter sine undersøgelser vedrørende konkurrencebegrænsende adfærd i medlemsstaterne, og — hvis det bekræftes, at sådan adfærd forekommer — træffer hensigtsmæssige foranstaltninger. De tilfælde, hvor medlemsstaterne ikke har gennemført den kontrol, som de var forpligtede til i henhold til forordningerne, bør også undersøges nærmere, og der bør — om muligt — træffes korrigerende foranstaltninger.

| 4.139. | Kommissionen har udsendt klagepunktsmeddelelser om formodede karteller på råtobaksmarkedet i Spanien og Italien (henholdsvis i december 2003 og februar 2004). Disse klagepunktsmeddelelser indeholder de foreløbige konklusioner af Kommissionens undersøgelser af formodet konkurrencebegrænsende adfærd fra producentsammenslutningers og forarbejdningsvirksomheders side i de to medlemsstater. Undersøgelserne startede i henholdsvis oktober 2001 og januar 2002. Udsendelse af en klagepunktsmeddelelse er et indledende skridt i den procedure, der kan føre til vedtagelse af en forbudsbeslutning, der pålægger de pågældende virksomheder bøder. |
| --- | --- |

4.139.

Kommissionen har udsendt klagepunktsmeddelelser om formodede karteller på råtobaksmarkedet i Spanien og Italien (henholdsvis i december 2003 og februar 2004). Disse klagepunktsmeddelelser indeholder de foreløbige konklusioner af Kommissionens undersøgelser af formodet konkurrencebegrænsende adfærd fra producentsammenslutningers og forarbejdningsvirksomheders side i de to medlemsstater. Undersøgelserne startede i henholdsvis oktober 2001 og januar 2002. Udsendelse af en klagepunktsmeddelelse er et indledende skridt i den procedure, der kan føre til vedtagelse af en forbudsbeslutning, der pålægger de pågældende virksomheder bøder.

Hvad angår eventuelle finansielle korrektioner, henviser Kommissionen til den igangværende regnskabsafslutningsprocedure efter 2001- og 2003-revisionerne.

---

(1)  Andet: Produktions-, forarbejdnings- og forbrugsstøtte, som udbetales til producenter, producentsammenslutninger eller forarbejdningsvirksomheder, og andre foranstaltninger.

(2)  Intervention: offentlig og privat oplagring, tilbagekøb eller opkøb af frugt og grøntsager, obligatorisk og frivillig destillation.

(3)  Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Portugal og Det Forenede Kongerige.

(4)  Helt upålidelig: dvs. at kontrollen ikke er gennemført eller ikke omfatter en række risici eller støtteberettigelsesbetingelser. Helt tilfredsstillende: dvs. at kontrollen omfatter alle centrale risici og støtteberettigelsesbetingelser.

(5)  I Rådets forordning (EØF) nr. 4045/89 hedder det »De kontrolprogrammer, som medlemsstaterne opstiller, og som sendes til Kommissionen, iværksættes af medlemsstaterne, medmindre Kommissionen inden otte uger har fremsat bemærkninger hertil«.

(6)  Generaldirektørens erklæring er udarbejdet i overensstemmelse med Kommissionens charter om opgaver og ansvar for anvisningsberettigede bemyndiget ved delegation, der blev udarbejdet i 2004. I dette charter fastsættes det, for så vidt angår udgifter, der afholdes inden for rammerne af delt forvaltning, at den årlige aktivitetsrapport ikke skal omhandle regnskaberne for det år, som aktivitetsrapporten vedrører, men regnskaberne for tidligere år. I finansforordningens artikel 60 fastsættes det imidlertid, at den anvisningsberettigede skal sikre udgifternes lovlighed og formelle rigtighed og over for institutionen redegøre for sin virksomhed i en årsberetning.

(7)  Foderarealer omfatter græsningsarealer og arealer, der anvendes til dyrkning af foderplanter, som ikke giver ret til støtte på basis af det dyrkede areal. Foderarealerne anvendes til at beregne besætningstætheden i forbindelse med dyrepræmier.

(8)  Det kan muligvis have indvirket på de samlede tal, at der i højere grad blev brugt telemåling ved kontrol på basis af risikoanalyser (58 % af det kontrollerede areal) end ved kontrol af tilfældigt udvalgte transaktioner (50 % af det kontrollerede areal), eftersom telemåling generelt lader til at være mindre pålidelig. Dette forhold kan dog ikke forklare den lavere fejlprocent for kontrol på basis af risikoanalyser, der blev konstateret i Grækenland, Spanien og Luxembourg.

(9)  Tallene er ændret efter modtagelsen af resultaterne af IFKS-kontrollerne i Grækenland.

NB 1: Ved telemåling kontrolleres gennemførelsen af IFKS ved hjælp af satellit- eller luftfotos.

NB 2: Kontrol, der udføres i år N, har relation til betalinger, der afholdes i år N+1.

Kilde: Generaldirektoratet for Landbrug — IFKS-statistik for 2000, 2001 og 2002.

(10)  For eksempel konstaterede Retten ved dette års revision, at en landbruger i Spanien havde søgt om støtte for et stykke land, der var for tæt beplantet med træer til at være berettiget til markafgrødestøtte. Under revisionen for regnskabsåret 2002 blev der fundet to betalinger, hvor fejlen svarede til mere end 20 % af det anmeldte areal (i Grækenland og Frankrig). Og i 2001 identificerede Retten også to anmeldelser, som hvilede på et meget spinkelt grundlag eller savnede ethvert grundlag. Den ene vedrørte proteinafgrøder i Italien, og den anden majsproduktion i Grækenland.

(11)  Irland, Italien, Østrig og Finland fandt ingen fejl ved kontrollen af ekstensiveringspræmien. De samlede resultater for denne foranstaltning forekommer upålidelige.

(12)  Tallene foreligger ikke, fordi Luxembourg ikke har fremsendt kontrolresultater til Kommissionen.

NB 1: En ansøgning afvises fuldstændigt, når der konstateres en difference på over 20 % mellem antallet af anmeldte dyr og antallet af dyr, der er godkendt som støtteberettigede, eller når differencen er opstået som følge af uregelmæssigheder, der er begået med forsæt.

NB 2: Kontrol, der udføres i år N, har relation til betalinger, der afholdes i N+1.

Kilde: Generaldirektoratet for Landbrug — IFKS-statistik for 2002 over de kontrolresultater, medlemsstaterne har indberettet.

(13)  Der foreligger ingen tal for Luxembourg, fordi Kommissionen ikke har modtaget kontrolresultaterne fra de luxembourgske myndigheder.

(14)  Det geografiske informationssystem omfatter matrikelidentifikation, registre og luftfotos til brug ved administrativ kontrol af antallet og placeringen af oliventræer.

(15)  Portugal foretager ikke summarisk kontrol.

Kilde: Det græske, spanske, italienske og portugisiske kontrolorgans årsberetninger for 2001-2002.

(16)  I produktionsårene 2001/02 og 2000/01 anbefalede det græske kontrolorgan i olivenoliesektoren, at henholdsvis 149 og 211 olivenoliemøller skulle fratages deres godkendelse. For så vidt angår produktionsåret 2000/01 behandlede landbrugsministeriets sanktionsudvalg 144 anbefalinger og fulgte fire af dem. For så vidt angår produktionsåret 2001/02 behandlede udvalget 241 anbefalinger og fratog fem møller deres godkendelse.

(17)  Rådets forordning (EØF) nr. 386/90.

(18)  Når der er tale om delt eller decentral forvaltning, anvender Kommissionen — for at sikre sig, at midlerne anvendes i overensstemmelse med de gældende bestemmelser — sådanne procedurer for regnskabsafslutning eller regler for beregning af finansielle korrektioner, at den kan påtage sig sit endelige ansvar for gennemførelsen af budgettet i henhold til EF-traktatens artikel 274 og Euratom-traktatens artikel 179, jf. artikel 53, stk. 5, i finansforordningen, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

(19)  Artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1663/95 (EFT L 158 af 8.7.1995, s. 6).

(20)  Det franske attesterende organ gav også årsregnskabet for henholdsvis Ofival, Cnasea, Odeadom og SDE en påtegning med forbehold på grund af et væsentligt fejlniveau på 13,8 millioner euro.

(21)  På grund af tørken i 2003 fik fem medlemsstater (Tyskland, Frankrig, Italien, Luxembourg, Portugal) tilladelse til at udbetale forskud på 2004-støtten til kvæg-, fåre- og gedeavlere i henhold til særlige ordninger i perioden fra 1. september til 15. oktober 2003. Der blev i alt udbetalt 501,4 millioner euro til dette formål, heraf 225 millioner euro i Frankrig, jf. Kommissionens forordning (EF) nr. 1621/2003 (EUT L 231 af 17.9.2003, s. 7).

(22)  Regnskabet udelukket fra regnskabsafslutningsbeslutningen af 29. april 2004.

(23)  Retten har gennemgået rapporterne og revisionspåtegningerne for disse 25 udbetalende organer og testet en stikprøve af transaktionerne.

NB: Vekselkurser for medlemsstater uden for euroområdet: Danmark: 7,428, Sverige: 9,1458, Det Forenede Kongerige: 0,6842.

Kilde: Kommissionens sammenfattende rapport om afslutning af regnskabet for EUGFL, Garantisektionen, for regnskabsåret 2003.

(24)  F.eks. uddelegering af godkendelsesfunktionen og/eller den tekniske tjeneste, utilstrækkelig intern revisionsfunktion.

(25)  Væsentlighed i denne forbindelse er defineret som 1 % af beløbet for den population, stikprøven er udtaget af.

(26)  AGRI/24487/2000.

(27)  Sverige, NAWAD (Det Forenede Kongerige), Berlin, Hamburg, Niedersachsen, Bayern StMiLF.

(28)  Resultaterne af denne gennemgang er ikke meddelt Retten. Kommissionen har anmodet de attesterende organer om i revisionsarbejdet i 2004 at være særligt opmærksomme på risikoen for, at støttebeløb udbetales to gange.

(29)  Kommissionens beslutning 2004/451/EF (EUT L 155 af 30.4.2004, s. 129).

(30)  Retten gjorde opmærksom på dette problem i sin særberetning nr. 22/2000 om evaluering af den nye procedure for regnskabsafslutning.

(31)  Baden-Württemberg, Bayern Umwelt, Opekepe, SDE, Ofival, ONIC, Oniflhor, FIRS, Onivins og NAWAD.

(32)  Kommissionens beslutning 2003/102/EF (EUT L 42 af 15.2.2003, s. 47), 2003/364/EF (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 45) og 2003/536/EF (EUT L 184 af 23.7.2003, s. 42).

(33)  De faste korrektionssatser anvendes som følger: 2 %, når de centrale kontroller er tilfredsstillende, men de sekundære kontroller delvis eller totalt ineffektive; 5 %, når de centrale kontroller er gennemført, men ikke i det antal, ikke så hyppigt eller ikke så grundigt, som forordningerne foreskriver, og der er væsentlig risiko for, at EUGFL påføres tab; 10 %, når en eller flere af de centrale kontroller ikke fungerer, og det derfor er umuligt at fastslå, om en støtteansøgning kan tages i betragtning, og om den er formelt rigtig — med det resultat, at risikoen for, at EUGFL lider tab, er høj.

(34)  I henhold til artikel 28, stk. 2 og 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2366/98 (EFT L 293 af 31.10.1998, s. 50) kræves der supplerende kontroller, så længe GIS ikke er fuldstændigt og operationelt.

(35)  Artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1663/95 (EFT L 158 af 8.7.1995, s. 6).

(36)  Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1258/1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (KOM(2002) 293 endelig).

(37)  1999 var det første år, Kommissionen vedtog overensstemmelsesbeslutninger efter den nye procedure for regnskabsafslutning, som blev indført i 1996.

(38)  EFT C 314 af 8.11.2001.

(39)  Artikel 17 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999.

(40)  Rådets forordning (EØF) nr. 4045/89.

(41)  Rådets 2 410. samling, 18. februar 2002, og Europa-Parlamentets afgørelse af 10. april 2002 om decharge til Kommissionen for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2000 (Kommissionen) (EFT L 158 af 17.6.2002).

(42)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2584/2000 , ændret ved forordning (EF) nr. 44/2003.

(43)  Restitutionerne beregnes dog fortsat efter vægt, hvilket er naturligt nok, når det drejer sig om slagtedyr, og ikke pr. dyr, hvad der ville være det mest logiske, når det drejer sig om avlsdyr.

(44)  Kommissionens forordning (EF) nr. 118/2003, betragtning (4): »(...) Hvad levende avlsdyr angår, bør eksportrestitutionerne for racerene avlsdyr begrænses til kvier og køer på højst 30 måneder for at undgå misbrug«.

(45)  Særberetning nr. 11/2000 om støtteordningen for olivenolie (EFT C 215 af 27.7.2000).

(46)  Rådets forordning (EF) nr. 865/2004 (EUT L 161 af 30.4.2004, s. 97).

(47)  I henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 1638/98 skal der etableres et geografisk informationssystem (GIS) for olivendyrkning på basis af dataene i fortegnelsen over olivendyrkningsarealer. Dataene i GIS stadfæstes geografisk ud fra edb-baserede luftfotografier.

(48)  Europa-Parlamentets beslutning om Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 11/2000 om støtteordningen for olivenolie, med Kommissionens svar (CD5-0009/2001 — 2001/2001/COS).

(49)  Rapport til Kommissionen, »Evaluation des impacts des principales mesures de l'OCM dans le secteur de l'huile d'olive«, ADE SA, Bruxelles, december 2002.

(50)  Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning nr. 136/66/EØF og forordning (EF) nr. 1638/98 for så vidt angår forlængelse af støtteordningen og kvalitetsstrategien for olivenolie, forelagt af Kommissionen den 22. december 2000 (EFT C 213 E af 31.7.2001, s. 1).

(51)  Beretning om aktiviteterne i forbindelse med budgettet.

(52)  Særberetning nr. 8/2004 (under offentliggørelse).

(53)  Som følge af udbruddet af mund- og klovesyge i Italien og Grækenland, som Revisionsretten refererer til nedenfor, har Kommissionen og medlemsstaterne i Den Stående Veterinærkomité analyseret den epidemiologiske situation og effekten af de anvendte bekæmpelsesforanstaltninger. Ud fra tilbagemeldinger fra arbejdsgrupper, der vedrørte samtlige medlemsstater, blev der i 1998 udarbejdet en rapport, hvori principperne for en fremtidig politik til bekæmpelse af mund- og klovesyge blev skitseret. Den Videnskabelige Komité udarbejdede også en rapport om nødvaccination i 1999. Hvert år sørger Kommissionen for, at medlemsstaterne når til enighed forud for den ordinære samling i OIE (Det Internationale Kontor for Epizootier), bl.a. om MKS-kapitlet i dyresundhedskodeksen. Med Kommissionen som observatør diskuterer medlemsstaterne hvert halve år mund- og klovesygesituationen i verden og i Europa i forbindelse med Den Europæiske Kommission for Bekæmpelse af Mund- og Klovesyge. På baggrund af erfaringerne med tidligere kriser opsummerede Rådet i sit direktiv 2001/89/EF den lære, der kunne drages af udbruddet af klassisk svinepest i dele af EU i 1996-1997, og gav rig mulighed for at drøfte de overordnede strategier for bekæmpelse og udryddelse af alvorlige smitsomme husdyrsygdomme. I nyere tid fik EF’s strategi fra 1990 i lyset af udbruddet i 2001 enstemmig opbakning på den internationale konference i december 2001, i Europa-Parlamentets beslutning fra december 2002 og i Kommissionens forslag til et nyt direktiv, der blev forelagt for Rådet i december 2002, samt ved Rådets vedtagelse af direktiv 2003/85/EF i forlængelse af udtalelser fra Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

(54)  Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2002, punkt 54.

(55)  Rapport om foranstaltninger til bekæmpelse af mund- og klovesyge i EU i 2001 og fremtidige foranstaltninger til bekæmpelse af dyresygdomme i EU — Europa-Parlamentets betænkning af 28. november 2002 (ENDELIG A5-0405/2002).

(56)  Rådets forordning (EØF) nr. 595/91 (EFT L 67 af 14.3.1991, s. 11).

(57)  Rådets forordning (EF) nr. 1469/95 (EFT L 145 af 29.6.1995, s. 1).

(58)  Kommissionens forordning (EF) nr. 296/96 (EFT L 39 af 17.2.1996, s. 5).

(59)  Se bl.a. artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 595/91 (EFT L 67 af 7.3.1997), Kommissionens forordning (EF) nr. 1681/94 (og nr. 1831/94 (EFT L 191 af 27.7.1994)) vedrørende udgifter og artikel 6, stk. 5, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 vedrørende traditionelle egne indtægter.

(60)  Undtagen Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000om gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000), hvor disse oplysninger er valgfrie.

(61)  Se artikel 8 i forordning (EF) nr. 2988/95 (EFT L 312 af 23.12.1995) og artikel 8 i forordning (EF) nr. 1258/1999 (EFT L 160 af 26.6.1999).

(62)  Bekræftet af Domstolen i sagerne Zwartfeld og Yugoslav maize). Sag C-2/88 [1990] Sml. I-3365 af 13.7.1990; Sag C-68/88 Kommissionen mod Grækenland [1989] Sml. 2965.

(63)  KOM(2000) 358 endelig af 28.6.2000 og handlingsplan 2001-2003 (KOM(2001) 254 endelig af 15.5.2001).

(64)  Inkl. regnskabs- og inddrivelsesaspekterne.

(65)  Særberetning nr. 6/2004 (under offentliggørelse).

(66)  Særberetning nr. 7/2004 (under offentliggørelse).

(67)  Rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om den fælles markedsordning for råtobak. SEK(2002) 1183 af 6.11.2002.

(68)  Evaluering af den fælles markedsordning for råtobak. COGEA, 2003, Rom, 220 s.

(69)  Tobakssektoren. Udvidet konsekvensanalyse. KOM(2003) 554 endelig, af 25.9.2003 SEK(2003) 1023.

(70)  Rådets forordning (EF) nr. 864/2004 (EUT L 161 af 30.4.2004, s. 48).

BILAG 1

Opfølgning af centrale bemærkninger om landbrugspolitikken

| | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- |
| Bemærkninger | Kommissionens svar | Bemærkninger | Anbefalinger |
| Arealstøtte | Medlemsstaterne havde ikke opstillet kontrolresultaterne på samme måde, og det betyder, at man ikke umiddelbart kan sammenligne resultaterne i de forskellige medlemsstater og resultaterne af inspektioner på basis af risikoanalyser og inspektioner af tilfældigt udvalgte transaktioner. IFKS-statistikkerne bør give mere detaljerede oplysninger om de transaktionskategorier, der er testet. Kommissionen bør undersøge, hvad årsagen kan være til, at test af tilfældigt udvalgte arealer viser en højere fejlprocent end test, der er foretaget på grundlag af risikoanalyse. | Retten påpeger korrekt, at der er forskelle på statistikkerne fra nogle af medlemsstaterne, og at dette spørgsmål er vanskeligt at løse på kort sigt. Det store flertal af medlemsstater foretog imidlertid rimelige opdelinger for 2001, og både de og Kommissionen er fortsat med at forbedre rapporteringsteknikkerne i 2002 og 2003.
  Kommissionen har kendskab til flere grunde til den situation, der skitseres af Revisionsretten. Det er ikke mindst den svage udformning af og evaluering i forbindelse med medlemsstaternes risikoanalyser, der, skønt disse analyser er lovlige og ofte giver et maksimum af dækning, medfører, at de største risici ikke altid påvises. | Det er ikke muligt at skelne mellem IFKS-resultaterne for de forskellige afgrøder eller at se, hvornår der er tale om inspektion af foderarealer. Den samlede fejlprocent for tilfældigt udvalgte transaktioner var på 2,4 % mod 1,5 % for transaktioner, der blev udvalgt på basis af risikoanalyser. | — | Kommissionen bør undersøge, hvorfor kvaliteten af kontrollen af de fælles landbrugsudgifter ikke er god nok (navnlig kontrollen efter afholdelse af betalinger), og hvordan den kan forbedres. |

2002

2003

Bemærkninger

Kommissionens svar

Bemærkninger

Anbefalinger

Arealstøtte

Medlemsstaterne havde ikke opstillet kontrolresultaterne på samme måde, og det betyder, at man ikke umiddelbart kan sammenligne resultaterne i de forskellige medlemsstater og resultaterne af inspektioner på basis af risikoanalyser og inspektioner af tilfældigt udvalgte transaktioner. IFKS-statistikkerne bør give mere detaljerede oplysninger om de transaktionskategorier, der er testet. Kommissionen bør undersøge, hvad årsagen kan være til, at test af tilfældigt udvalgte arealer viser en højere fejlprocent end test, der er foretaget på grundlag af risikoanalyse.

Retten påpeger korrekt, at der er forskelle på statistikkerne fra nogle af medlemsstaterne, og at dette spørgsmål er vanskeligt at løse på kort sigt. Det store flertal af medlemsstater foretog imidlertid rimelige opdelinger for 2001, og både de og Kommissionen er fortsat med at forbedre rapporteringsteknikkerne i 2002 og 2003.

Kommissionen har kendskab til flere grunde til den situation, der skitseres af Revisionsretten. Det er ikke mindst den svage udformning af og evaluering i forbindelse med medlemsstaternes risikoanalyser, der, skønt disse analyser er lovlige og ofte giver et maksimum af dækning, medfører, at de største risici ikke altid påvises.

Det er ikke muligt at skelne mellem IFKS-resultaterne for de forskellige afgrøder eller at se, hvornår der er tale om inspektion af foderarealer. Den samlede fejlprocent for tilfældigt udvalgte transaktioner var på 2,4 % mod 1,5 % for transaktioner, der blev udvalgt på basis af risikoanalyser.

—

Kommissionen bør undersøge, hvorfor kvaliteten af kontrollen af de fælles landbrugsudgifter ikke er god nok (navnlig kontrollen efter afholdelse af betalinger), og hvordan den kan forbedres.

| — | Den bør udvikle et mere hensigtsmæssigt format til indberetning af resultaterne, som anvendes under alle kontrolordningerne. Som et minimum bør der gives en oversigt over antal kontrollerede betalinger, beløbet for dem og konstaterede fejl og deres fordeling på. budgetkapitlerne. |
| --- | --- |

—

Den bør udvikle et mere hensigtsmæssigt format til indberetning af resultaterne, som anvendes under alle kontrolordningerne. Som et minimum bør der gives en oversigt over antal kontrollerede betalinger, beløbet for dem og konstaterede fejl og deres fordeling på. budgetkapitlerne.

| — | Den bør på grundlag af disse oplysninger sammenligne resultaterne fra de forskellige medlemsstater og:






  a) | klarlægge, hvilke former for støtte der især er genstand for svig eller forbundet med fejl |
| --- | --- | --- |

—

Den bør på grundlag af disse oplysninger sammenligne resultaterne fra de forskellige medlemsstater og:

a)

klarlægge, hvilke former for støtte der især er genstand for svig eller forbundet med fejl

| b) | evaluere de forskellige udbetalende organers indsats for at forebygge og afsløre fejl |
| --- | --- |

b)

evaluere de forskellige udbetalende organers indsats for at forebygge og afsløre fejl

| c) | fremsætte forslag til ændring af forordninger og ordninger, der har til sigte at eliminere risikoområder og mindske fejlprocenten. |
| --- | --- |

c)

fremsætte forslag til ændring af forordninger og ordninger, der har til sigte at eliminere risikoområder og mindske fejlprocenten.

Med henvisning til de forhold, Retten konstaterede ved revisionen af regnskabsårene 2002 og 2003, og de bemærkninger, som Kommissionen fremsatte som svar på beretningen fra sidste år, anbefaler Retten Kommissionen at undersøge, hvad årsagen kan være til, at de IFKS-kontroller af arealstøtten, der er foretaget af tilfældigt udvalgte arealer, viser en højere fejlprocent end de kontroller, der er foretaget på grundlag af risikoanalyse.

Efter Rettens opfattelse bør den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug indeholde en oversigt over resultaterne af overvågningskontrollen.

Dyrepræmier

IFKS-procentsatserne for dyr, som ikke fandtes på bedriften eller ikke blev godkendt som støtteberettigede, svinger betydeligt fra år til år og fra medlemsstat til medlemsstat. Både resultaterne af IFKS-kontrollerne og af de test, Retten har foretaget, viser, at dette område er behæftet med en væsentlig risikograd. IFKS-statistikkerne bør give mere detaljerede oplysninger om de transaktionskategorier, der er testet.

Generelt undersøges naturligvis alle fejlprocenter, som medlemsstaterne gør opmærksom på, på baggrund af resultaterne hos Kommissionens egen landbrugsafdeling beregnet efter en dokumentkontrol og gentaget kontrol på stedet, der reelt har draget korrektheden af nogle af de fremlagte tal i tvivl.

Statistikkerne over IFKS-inspektionerne af dyrepræmier viser antallet af dyr, som landbrugerne har ansøgt om støtte for, men som ifølge inspektørerne ikke fandtes på bedriften eller ikke var berettigede til støtte. Retten mener, at disse statistikker er mindre pålidelige end de tilsvarende statistikker for ansøgninger om arealstøtte.

Andre udgifter

Kommissionen har konstateret svagheder ved forordning (EØF) nr. 4045/89- og (EØF) nr. 386/90-kontrollerne.

For så vidt angår eksportrestitutioner og tilskud, der udbetales til mellemled, bør Kommissionen sørge for, at der altid foreligger ajourførte statistikker over fysiske kontroller, kontroller af dokumenter og efterkontroller, at statistikkerne er sammenlignelige, og at de viser beløbene for de kontrollerede transaktioner og beløbene for konstaterede uregelmæssigheder og også, hvor hyppigt uregelmæssighederne forekommer.

De mangler, Revisionsretten nævner, blev konstateret af Kommissionens tjenestegrene under en række opfølgningskontroller i 2000 i de medlemsstater, hvor der var blevet fundet alvorlige mangler under tidligere kontroller, og der blev foretaget finansielle korrektioner. Der er sket betydelige forbedringer i alle de nævnte medlemsstater. Kommissionens tjenestegrene har anbefalet yderligere forbedringer,

Medlemsstaterne fremsender årsstatistikker om fysisk kontrol (omfattende den information, som omhandles i afsnit 4.49) til Kommissionen senest den 1. maj hvert år. Disse statistikker kontrolleres nøje af de relevante tjenestegrene.

Retten finder fortsat alvorlige fejl inden for dette udgiftsområde, og den reviderede to kontrolsystemer, som anvendes på området:

| — | Kontrollen efter betalingens afholdelse var efter Rettens opfattelse ikke god nok hverken med hensyn til gennemførelsen af inspektionerne (hver femte viste sig at være fuldstændig upålidelig) eller indberetningen af fejl (Kommissionen har ingen oplysninger om, hvilken type udgifter der er forbundet med flest risici). |
| --- | --- |

—

Kontrollen efter betalingens afholdelse var efter Rettens opfattelse ikke god nok hverken med hensyn til gennemførelsen af inspektionerne (hver femte viste sig at være fuldstændig upålidelig) eller indberetningen af fejl (Kommissionen har ingen oplysninger om, hvilken type udgifter der er forbundet med flest risici).

| — | På udførselstidspunktet foretages der fysisk kontrol og dokumentkontrol af mindst 5 % af de produkter, der eksporteres med fællesskabsstøtte (1). Beløbet for afviste støtteansøgninger fremgår ikke af resultaterne og heller ikke, hvilken type eksportrestitutioner der er behæftet med de fleste fejl. |
| --- | --- |

—

På udførselstidspunktet foretages der fysisk kontrol og dokumentkontrol af mindst 5 % af de produkter, der eksporteres med fællesskabsstøtte (1). Beløbet for afviste støtteansøgninger fremgår ikke af resultaterne og heller ikke, hvilken type eksportrestitutioner der er behæftet med de fleste fejl.

Landdistrikter-nes udvikling

For foranstaltninger af denne art er der typisk fastsat støtteberettigelsesbetingelser, som er mere komplekse og vanskeligere at kontrollere end betalingerne til landbrugerne i form af markafgrødestøtte eller husdyrpræmier. Til støttebetingelserne hører ofte krav om, at principperne for »godt landmandskab« og mindstestandarder for effekt på miljøet, hygiejne og dyrevelfærd skal overholdes. Kriteriet »godt landmandskab« bør defineres eller erstattes af et mere konkret kriterium.

Kommissionen udviklede i samarbejde med medlemsstaterne en praktisk metode, da kriterierne for god landmandspraksis og minimumsstandarder blev indført i 2000. Kommissionen følger fortsat nøje medlemsstaternes overholdelse af denne metode.

Støtte udbetalt på grundlag af de producerede mængder

Systemet er forbundet med to risici:

Det ansporer ofte producenterne til at angive for lave tal for de arealer, hvor disse afgrøder dyrkes, og til at angive for høje tal for arealer med afgrøder, der giver ret til støtte beregnet på grundlag af arealet.

Systemet er baseret på, at mellemled (olivenoliemøller, egreneringsvirksomheder, mv.) forelægger nøjagtige tal for de producerede mængder (disse tal kan ikke kontrolleres direkte på et senere tidspunkt).

Kommissionen bør sørge for, at såvel de kontroller, der foretages af de særlige kontrolorganer inden for olivenoliesektoren, som kontrolresultaterne registreres på samme måde.

Alle de ordninger, som Revisionsretten omtaler, blev obligatorisk IFKS-kompatible fra 1. januar 2003. Kommissionen regner med, at kontrolmekanismerne fra dette tidspunkt bliver betydeligt forbedret.

Der redegøres altid for resultaterne af kontrollen af olivenolieorganerne i EUGFL's årlige finansrapport. Desuden opføres statistikkerne vedrørende kontrollerne og resultaterne af undersøgelserne i statistiske sammenligningstabeller, efter at de pågældende organer eller medlemsstater har fremsendt de årlige anmeldelser.

I Grækenland, hvor IFKS ikke er gennemført fuldt ud, havde personalet i de regionale kontorer ikke altid adgang til IFKS-databasen, og de kunne derfor ikke foretage krydskontrol af bomulds-, olivenolie- og tobaksproducenterne.

Hverken Spanien eller Grækenland havde et operationelt geografisk informationssystem (GIS) for olivenolie for den periode, der har relation til de betalinger, der blev afholdt i 2003.

En vigtig del af kontrolorganernes arbejde er at kontrollere olivenoliemøllerne (producenterne betales på grundlag af de mængder, der vejes og forarbejdes på møllerne). Når kontrolorganerne konstaterer uoverensstemmelser hos møllerne, kan de foreslå en række sanktioner, hvoraf den alvorligste er at fjerne møllen fra listen over godkendte møller. I 2002 (kontrol med relation til udgifter afholdt i 2003) anbefalede kontrolorganerne, at hver tiende kontrollerede mølle skulle idømmes denne sanktion. I praksis idømmer medlemsstaternes landbrugsministerier ofte en mindre streng sanktion.

Kommissionen bør træffe de nødvendige forholdsregler inden for rammerne af overensstemmelsesbeslutninger.

---

(1)  Forordning (EØF) nr. 386/90

BILAG 2

IFKS-overvågningselementer — de udbetalende organers opfølgning siden 2002

| | Arealstøtte | Dyrepræmier |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstat | Udbtalende organ | År (1) | Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling | Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol | Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater | Udarbejdelsen af statistikkerne over stedlige kontroller og kontrolresultater og statistikkernes pålidelighed | Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling | Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol | Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater | Udarbejdelsen af statistikkerne over stedlige kontroller og kontrolresultater og statistikkernes pålidelighed |
| DE (2) | BAYERN L. | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| FR (2) | OFIVAL (3) | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| | ONIC (4) | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| IT (2) | AGEA | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| NL (2) | LASER | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| | A | Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige |
| | B | Fungerer, men forbedringer nødvendige |
| | C | Fungerer ikke efter hensigten |

Arealstøtte

Dyrepræmier

Medlemsstat

Udbtalende organ

År (1)

Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling

Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol

Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater

Udarbejdelsen af statistikkerne over stedlige kontroller og kontrolresultater og statistikkernes pålidelighed

Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling

Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol

Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater

Udarbejdelsen af statistikkerne over stedlige kontroller og kontrolresultater og statistikkernes pålidelighed

DE (2)

BAYERN L.

2002

2003

2004

FR (2)

OFIVAL (3)

2002

2003

2004

ONIC (4)

2002

2003

2004

IT (2)

AGEA

2002

2003

2004

NL (2)

LASER

2002

2003

2004

A

Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige

B

Fungerer, men forbedringer nødvendige

C

Fungerer ikke efter hensigten

---

(1)  EUGFL-regnskabsåret løber fra 16. oktober til 15. oktober. Dette regnskabsår vil omfatte arealstøtte, som er udbetalt på grundlag af de støtteansøgninger, der er indgivet i det foregående produktionsår, hvor de også blev kontrolleret. For eksempel omfatter regnskabsåret 2002, der sluttede den 15. oktober 2002, støtteansøgninger, der er indgivet og kontrolleret i produktionsåret 2001. Dyrepræmier kontrolleres og udbetales det år, ansøgningen indgives.

(2)  Mange af de udbetalende organer, som blev kontrolleret i regnskabsåret, der afsluttedes den 15. oktober 2002, og som omfatter betalinger, der er afholdt på grundlag af støtteansøgninger indgivet og kontrolleret i produktionsåret 2001, var ikke i stand til at træffe korrigerende foranstaltninger inden produktionståret 2002. Det indvirker på regnskabsåret, der afsluttedes 15. oktober 2003. I mange tilfælde kunne der først træffes korrigerende foranstaltninger for produktionsåret 2003, og de vil indvirke på betalingerne, der afholdes i EUGFL-regnskabsåret, der afsluttes 15. oktober 2004.

(3)  Frankrig — OFIVAL er udbetalende organ for dyrepræmier, men ordningerne administreres og kontrolleres af lokale tjenester under landbrugsministeriet.

(4)  Frankrig — ONIC er udbetalende organ for arealstøtten og foretager stedlige kontroller. Ordningen administreres af lokale tjenester under landbrugsministeriet, som også udvælger støtteansøgninger til kontrol.

Kilde: Den Europæiske Revisionsrets gennemgang af de udbetalende organers IFKS-systemer.

BILAG 3

IFKS-overvågningselementer 2003

| | Arealstøtte | Dyrepræmier |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstat | UDBETALENDE ORGAN | Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling | Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol | Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater | Udarbejdelsen af statistikkerne over stedlige kontroller og kontrolresultater og statistikkernes pålidelighed | Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling | Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol | Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater | Udarbejdelsen af statistikkerne over stedlige kontroller og kontrolresultater og statistikkernes pålidelighed |
| DE | Niedersachsen | | 2 | | | | 2 | | 4 |
| ES | Extramadura | | | | | | 2 | 8 | |
| LU | Luxembourg | 1 | 2 | | | 5 | | | 10 |
| AT | AMA | | | | | 6 | | | |
| FI | Finland | | 2 | | | | 2 | | |
| UK | RPA England | | 2 | | | | | | 4 |
| UK | DARD Nordirland | | | 3 | | 7 | | 9 | |
| Kommissionens overvågning af medlemsstaterne udbetalende org. | | | | | | | | |
| | A | Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige |
| | B | Fungerer, men forbedringer nødvendige |
| | C | Fungerer ikke efter hensigten |

Arealstøtte

Dyrepræmier

Medlemsstat

UDBETALENDE ORGAN

Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling

Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol

Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater

Udarbejdelsen af statistikkerne over stedlige kontroller og kontrolresultater og statistikkernes pålidelighed

Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling

Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol

Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater

Udarbejdelsen af statistikkerne over stedlige kontroller og kontrolresultater og statistikkernes pålidelighed

DE

Niedersachsen

2

2

4

ES

Extramadura

2

8

LU

Luxembourg

1

2

5

10

AT

AMA

6

FI

Finland

2

2

UK

RPA England

2

4

UK

DARD Nordirland

3

7

9

Kommissionens overvågning af medlemsstaterne udbetalende org.

A

Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige

B

Fungerer, men forbedringer nødvendige

C

Fungerer ikke efter hensigten

| 1 | Matrikelregistret er ikke ajourført, hvilket resulterer i, at der konstateres mange usædvanlige forhold, når der foretages krydskontrol.Betalingerne blev afholdt, før resultaterne af de stedlige kontroller forelå. |
| --- | --- |
| 2 | Ingen vurdering/mangelfuld vurdering af effektiviteten af risikoanalysen og de individuelle udvælgelseskriterier. I henhold til Kommissionens forordning nr. 118/2004 af 23.1.2004 er denne vurdering obligatorisk fra produktionsåret 2004 (regnskabsåret 2005). Nogle medlemsstater analyserer ikke væsentlige fejl eller anvender ikke alle de foreskrevne risikoparametre. |
| 3 | Nye kontroller rejser alvorlig tvivl om den oprindelige kontrol, og procedurerne for kvalitetssikring er utilstrækkelige. |
| 4 | Væsentlige uoverensstemmelser mellem de data, Kommissionen har fået forelagt, og de data, revisorerne fik forelagt. |
| 5 | For slagtepræmiernes vedkommende foretages der ikke kontrol af den periode, hvor dyrene skal holdes på bedriften, og det skønnes, at mellem 10 og 20 % af slagtepræmierne ubetales til de forkerte støttemodtagere. Revisionssporet i forbindelse med beregning og anvendelse af sanktioner er meget upålideligt. |
| 6 | Der anvendes ingen sanktioner ved ekstensiveringspræmier, når der er anvendt sanktioner ved basispræmien. Nogle sanktioner beregnet forkert. Beløb, der er uretmæssigt udbetalt i tidligere år, ikke tilbagesøgt. |
| 7 | Støtteansøgningerne kan trækkes tilbage, efter at der er blevet givet meddelelse om kontrol på stedet, og dyr uden øremærker giver ikke anledning til sanktioner. |
| 8 | Ingen procedurer til kvalitetssikring, når dyrekontrollen som outsources. |
| 9 | Der gives meddelelse om kontrolbesøg for længe i forvejen, og støtteansøgninger kan trækkes tilbage efter meddelelse om kontrol. Kontrollen omfatter ikke støtteansøgninger, der er indgivet inden for de seneste 12 måneder, og der foretages heller ikke bilagskontrol. Kvalitetssikringen består kun af bilagsrevision og kun i tilfælde af alvorlige fejl. |
| 10 | Kommissionen har ikke fået forelagt statistikker, der foreligger ingen oplysninger om den stedlige kontrol. |

1

Matrikelregistret er ikke ajourført, hvilket resulterer i, at der konstateres mange usædvanlige forhold, når der foretages krydskontrol.Betalingerne blev afholdt, før resultaterne af de stedlige kontroller forelå.

2

Ingen vurdering/mangelfuld vurdering af effektiviteten af risikoanalysen og de individuelle udvælgelseskriterier. I henhold til Kommissionens forordning nr. 118/2004 af 23.1.2004 er denne vurdering obligatorisk fra produktionsåret 2004 (regnskabsåret 2005). Nogle medlemsstater analyserer ikke væsentlige fejl eller anvender ikke alle de foreskrevne risikoparametre.

3

Nye kontroller rejser alvorlig tvivl om den oprindelige kontrol, og procedurerne for kvalitetssikring er utilstrækkelige.

4

Væsentlige uoverensstemmelser mellem de data, Kommissionen har fået forelagt, og de data, revisorerne fik forelagt.

5

For slagtepræmiernes vedkommende foretages der ikke kontrol af den periode, hvor dyrene skal holdes på bedriften, og det skønnes, at mellem 10 og 20 % af slagtepræmierne ubetales til de forkerte støttemodtagere. Revisionssporet i forbindelse med beregning og anvendelse af sanktioner er meget upålideligt.

6

Der anvendes ingen sanktioner ved ekstensiveringspræmier, når der er anvendt sanktioner ved basispræmien. Nogle sanktioner beregnet forkert. Beløb, der er uretmæssigt udbetalt i tidligere år, ikke tilbagesøgt.

7

Støtteansøgningerne kan trækkes tilbage, efter at der er blevet givet meddelelse om kontrol på stedet, og dyr uden øremærker giver ikke anledning til sanktioner.

8

Ingen procedurer til kvalitetssikring, når dyrekontrollen som outsources.

9

Der gives meddelelse om kontrolbesøg for længe i forvejen, og støtteansøgninger kan trækkes tilbage efter meddelelse om kontrol. Kontrollen omfatter ikke støtteansøgninger, der er indgivet inden for de seneste 12 måneder, og der foretages heller ikke bilagskontrol. Kvalitetssikringen består kun af bilagsrevision og kun i tilfælde af alvorlige fejl.

10

Kommissionen har ikke fået forelagt statistikker, der foreligger ingen oplysninger om den stedlige kontrol.

Kilde: Den Europæiske Revisionsrets gennemgang af de udbetalende organers IFKS-systemer.

KAPITEL 5

Strukturforanstaltninger

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionsmål og revisionens omfang

Det interne kontrolmiljø i Kommissionen

Kommissionens risikoanalyser: medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer giver endnu ikke tilstrækkelig sikkerhed for, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige

Implementeringen af de interne kontrolstandarder: arbejdet i de generaldirektorater, der er ansvarlige for strukturfondene, skrider generelt tilfredsstillende frem

Opfølgning af handlingsplanen

Forvaltningen af programmerne for perioden 1994-1999

Finanskontrolrammen er blevet bedre, selv om forbedringerne først blev foretaget sent i perioden

Forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne: kravene i forordningerne overholdes ikke

Rettens substansrevision af transaktioner: fejlfrekvensen i de endelige udgiftsanmeldelser er betydelig

Afslutning af programmerne for perioden 1994-1999: forsinkelser i medlemsstaterne...

...og problemer i forbindelse med Kommissionens gennemgang af sagerne...

...har sinket afslutningen af programmerne for perioden 1994-1999

Kommissionens afslutningsrevisioner var af begrænset rækkevidde

Forvaltningen af programmerne for perioden 2000-2006

Der er indført yderligere krav til finanskontrol

Kommissionens overvågning af medlemsstaternes systemer: begrænset sikkerhed for, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige

Forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion i medlemsstaterne: i den løbende programperiode vil det stadig kunne konstateres, at kravene i forordningerne ikke overholdes

Rettens substansrevision af transaktioner: også i denne programperiode er der fejl, som bekræfter systemsvaghederne

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer

Erklæringerne om, at udgifterne som helhed er lovlige og formelt rigtige, begrænses af alvorlige forbehold med hensyn til forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion i medlemsstaterne

Opfølgning af bemærkninger fra tidligere revisionserklæringer

Konklusion og anbefalinger

Opfølgning af bemærkningerne i særberetning nr. 7/2000 om Den Internationale Fond for Irland og det særlige støtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgrænsende counties i Irland (1995-1999)

Særberetningens indhold og de væsentligste anbefalinger

Den Internationale Fond for Irland

Vurdering af de finansielle behov

Kriterierne for bedømmelse af projektansøgninger er hensigtsmæssige, de anvendes konsekvent og finder almindelig tilslutning

Rutinemæssig overvågning af Fællesskabets bidrag til IFI's projekter og evaluering af projekternes resultater

Det særlige støtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgrænsende counties i Irland (1995-1999)

Yderligere bistand til de gennemførende organer, som sikrer, at der anvendes konsekvente kriterier for udvælgelse af lokalsamfundsprojekter og sociale grupper, samt vejledning og midler til bistand til samme projekter og grupper

De finansielle behov vurderes på grundlag af projekterede aktiviteter

Gennemgang af de ikke-statslige organers arbejde

Dokumenterede projektbedømmelser i henhold til specifikke, skriftlige kriterier

Indførelse af egnede kontrolmekanismer

Vurdering af synergien og samordningen mellem IFI og strukturfondene

Vigtigste bemærkninger i særberetning nr. 4/2004 om programmeringen af Interreg III

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 5.1. | Strukturforanstaltningerne støtter den økonomiske og sociale udvikling i Den Europæiske Union. Foranstaltningerne finansieres af Samhørighedsfonden og de fire strukturfonde: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL, Udviklingssektionen) og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF). Strukturfondene medfinansierer socioøkonomiske udviklingsprogrammer i medlemsstaterne, og Samhørighedsfonden medfinansierer projekter, som skal forbedre miljøet og udvikle transportinfrastrukturerne i de medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i Unionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

5.1.

Strukturforanstaltningerne støtter den økonomiske og sociale udvikling i Den Europæiske Union. Foranstaltningerne finansieres af Samhørighedsfonden og de fire strukturfonde: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL, Udviklingssektionen) og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF). Strukturfondene medfinansierer socioøkonomiske udviklingsprogrammer i medlemsstaterne, og Samhørighedsfonden medfinansierer projekter, som skal forbedre miljøet og udvikle transportinfrastrukturerne i de medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i Unionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.2. | De budgetterede udgifter i perioden 2000-2006 beløber sig til i alt 230 177 millioner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).
  Figur 5.1 og 5.2
  giver en oversigt over forpligtede og betalte beløb i 2003. De fleste udgifter vedrører de tre prioriterede politikmål: |
| --- | --- |

5.2.

De budgetterede udgifter i perioden 2000-2006 beløber sig til i alt 230 177 millioner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).
  Figur 5.1 og 5.2
  giver en oversigt over forpligtede og betalte beløb i 2003. De fleste udgifter vedrører de tre prioriterede politikmål:

| — | Mål nr. 1: fremme af udviklingen og strukturtilpasningen i regioner med udviklingsefterslæb |
| --- | --- |

—

Mål nr. 1: fremme af udviklingen og strukturtilpasningen i regioner med udviklingsefterslæb

| — | Mål nr. 2: støtte til økonomisk og social omstilling i områder med strukturproblemer |
| --- | --- |

—

Mål nr. 2: støtte til økonomisk og social omstilling i områder med strukturproblemer

| — | Mål nr. 3: støtte til tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsespolitikker og -systemer. |
| --- | --- |

—

Mål nr. 3: støtte til tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsespolitikker og -systemer.

EF-initiativerne tegner sig for lidt over 5 % af udgifterne til strukturforanstaltninger i 2003. Der er tale om programmer af interesse for Fællesskabet, som gennemføres i og af medlemsstaterne på Kommissionens initiativ som supplement til de aktioner, der gennemføres under hovedprogrammerne.

Image

Image

| 5.3. | Strukturfondsstøtten ydes i form af støtte til »operationelle programmer«, som er sammensat af et stort antal aktioner eller projekter, hvorimod støtten fra Samhørighedsfonden er baseret på bidrag til enkeltprojekter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Foranstaltningerne implementeres gennem medfinansiering af nationale og regionale programmer og enkeltprojekter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Hvert program eller projekt skal godkendes af Kommissionen og ledsages af en vejledende finansieringsplan, hvori fællesskabsstøtten og medlemsstatens bidrag er specificeret. For perioden 1994-1999 har Kommissionen godkendt 1 104 strukturfonds-programmer og 920 samhørighedsprojekter. For perioden 2000-2006 er der 470 strukturfondsprogrammer og 450 samhørighedsprojekter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.3.

Strukturfondsstøtten ydes i form af støtte til »operationelle programmer«, som er sammensat af et stort antal aktioner eller projekter, hvorimod støtten fra Samhørighedsfonden er baseret på bidrag til enkeltprojekter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Foranstaltningerne implementeres gennem medfinansiering af nationale og regionale programmer og enkeltprojekter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Hvert program eller projekt skal godkendes af Kommissionen og ledsages af en vejledende finansieringsplan, hvori fællesskabsstøtten og medlemsstatens bidrag er specificeret. For perioden 1994-1999 har Kommissionen godkendt 1 104 strukturfonds-programmer og 920 samhørighedsprojekter. For perioden 2000-2006 er der 470 strukturfondsprogrammer og 450 samhørighedsprojekter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.4. | For programperioden 1994-1999 og tidligere programperioder blev bidragene til strukturforanstaltninger betalt i form af forskud og endelige betalinger. Sidstnævnte beløb kom til udbetaling, når programmet eller projektet var gennemført og markerede dets »afslutning«. I perioden 2000-2006 udbetales der et første forskud på 7 % af Fællesskabets samlede bidrag til programmet eller projektet. Dernæst godtgøres med bestemte mellemrum de udgifter, medlemsstaterne anmelder, og til sidst udbetales et endeligt restbeløb. Godtgørelserne kaldes »mellemliggende betalinger«. Hver enkelt af Kommissionens betalinger til strukturfondene vedrører en given fond og et givet program. |
| --- | --- |

5.4.

For programperioden 1994-1999 og tidligere programperioder blev bidragene til strukturforanstaltninger betalt i form af forskud og endelige betalinger. Sidstnævnte beløb kom til udbetaling, når programmet eller projektet var gennemført og markerede dets »afslutning«. I perioden 2000-2006 udbetales der et første forskud på 7 % af Fællesskabets samlede bidrag til programmet eller projektet. Dernæst godtgøres med bestemte mellemrum de udgifter, medlemsstaterne anmelder, og til sidst udbetales et endeligt restbeløb. Godtgørelserne kaldes »mellemliggende betalinger«. Hver enkelt af Kommissionens betalinger til strukturfondene vedrører en given fond og et givet program.

| 5.5. | Strukturforanstaltninger er underlagt princippet om »delt forvaltning«. Det betyder, at mens Kommissionen gennemfører fælleskabsbudgettet på eget ansvar, så er forvaltningen og kontrollen af foranstaltningerne delt mellem Kommissonen og medlemsstaterne, som skal samarbejde med Kommissionen for at sikre, at udgifterne afholdes i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Fire af Kommissionens generaldirektorater er involveret heri: Generaldirektoratet for Regionalpolitik (GD REGIO) tager sig af EFRU og Samhørighedsfonden, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold (GD EMPL) tager sig af ESF, Generaldirektoratet for Landbrug (GD AGRI) tager sig af EUGFL, Udviklingssektionen, og Generaldirektoratet for Fiskeri (GD FISH) tager sig af FIUF. GD for Regionalpolitik fungerer som koordinator i forbindelse med spørgsmål, som vedrører alle fondene, f.eks. udarbejdelse af forvaltningsinitiativer eller teknisk vejledning til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

5.5.

Strukturforanstaltninger er underlagt princippet om »delt forvaltning«. Det betyder, at mens Kommissionen gennemfører fælleskabsbudgettet på eget ansvar, så er forvaltningen og kontrollen af foranstaltningerne delt mellem Kommissonen og medlemsstaterne, som skal samarbejde med Kommissionen for at sikre, at udgifterne afholdes i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Fire af Kommissionens generaldirektorater er involveret heri: Generaldirektoratet for Regionalpolitik (GD REGIO) tager sig af EFRU og Samhørighedsfonden, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold (GD EMPL) tager sig af ESF, Generaldirektoratet for Landbrug (GD AGRI) tager sig af EUGFL, Udviklingssektionen, og Generaldirektoratet for Fiskeri (GD FISH) tager sig af FIUF. GD for Regionalpolitik fungerer som koordinator i forbindelse med spørgsmål, som vedrører alle fondene, f.eks. udarbejdelse af forvaltningsinitiativer eller teknisk vejledning til medlemsstaterne.

| 5.5. | Kommissionen henviser til sin meddelelse af 6. september 2004 om Kommissionens og medlemsstaternes respektive ansvar ved delt forvaltning (KOM(2004) 580). |
| --- | --- |

5.5.

Kommissionen henviser til sin meddelelse af 6. september 2004 om Kommissionens og medlemsstaternes respektive ansvar ved delt forvaltning (KOM(2004) 580).

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionsmål og revisionens omfang

| 5.6. | Målet for revisionen var at foretage en specifik vurdering af strukturforanstaltningerne som helhed og derved bidrage til Rettens revisionserklæring (DAS) vedrørende det almindelige budget. Med dette for øje undersøgte revisorerne navnlig overvågnings- og kontrolsystemernes funktion i Kommissionen og i medlemsstaterne og vurderede, hvorvidt de interne kontroller, der er indbygget i disse systemer, giver sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. På grundlag af en stikprøve af tilfældigt udvalgte programmer og projekter fra den tidligere (1994-1999) og den løbende programperiode (2000-2006) foretog Retten en uafhængig kontrol af de underliggende transaktioner i form af test for at tilvejebringe yderligere dokumentation for fondenes funktion. Revisionen var koncentreret om: |
| --- | --- |

5.6.

Målet for revisionen var at foretage en specifik vurdering af strukturforanstaltningerne som helhed og derved bidrage til Rettens revisionserklæring (DAS) vedrørende det almindelige budget. Med dette for øje undersøgte revisorerne navnlig overvågnings- og kontrolsystemernes funktion i Kommissionen og i medlemsstaterne og vurderede, hvorvidt de interne kontroller, der er indbygget i disse systemer, giver sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. På grundlag af en stikprøve af tilfældigt udvalgte programmer og projekter fra den tidligere (1994-1999) og den løbende programperiode (2000-2006) foretog Retten en uafhængig kontrol af de underliggende transaktioner i form af test for at tilvejebringe yderligere dokumentation for fondenes funktion. Revisionen var koncentreret om:

| — | det interne kontrolmiljø i Kommissionen; |
| --- | --- |

—

det interne kontrolmiljø i Kommissionen;

| — | forvaltningen af programperioden 1994-1999; |
| --- | --- |

—

forvaltningen af programperioden 1994-1999;

| — | forvaltningen af programperioden 2000-2006; |
| --- | --- |

—

forvaltningen af programperioden 2000-2006;

| — | generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og |
| --- | --- |

—

generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og

| — | en opfølgning af tidligere bemærkninger i de seneste revisionserklæringer. |
| --- | --- |

—

en opfølgning af tidligere bemærkninger i de seneste revisionserklæringer.

Det interne kontrolmiljø i Kommissionen

| 5.7. | På baggrund af den igangværende reform af Kommissionens finansielle og operationelle forvaltnings- og kontrolsystemer undersøgte revisorerne, hvordan de interne kontrolsystemer i Kommissionen fungerer, herunder havnlig risikoforvaltningen og implementeringen af de interne kontrolstandarder (jf. punkt 1.87-1.91). |
| --- | --- |

5.7.

På baggrund af den igangværende reform af Kommissionens finansielle og operationelle forvaltnings- og kontrolsystemer undersøgte revisorerne, hvordan de interne kontrolsystemer i Kommissionen fungerer, herunder havnlig risikoforvaltningen og implementeringen af de interne kontrolstandarder (jf. punkt 1.87-1.91).

Kommissionens risikoanalyser: medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer giver endnu ikke tilstrækkelig sikkerhed for, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige

| 5.8. | De største risici, man kan pege på i forbindelse med strukturforanstaltninger for så vidt angår udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, skyldes, at forvaltningen er delt mellem Kommissionen og medlemsstaterne, at et stort antal organer og myndigheder med forskellige kontrolstrukturer og -praksis er involveret i forvaltningsprocesen, at der er mange programmer, som hver især kan omfatte flere tusind projekter, og som gennemføres over en periode på flere år, og at der kan opstå svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne. I lighed med sidste år gav Rettens undersøgelse af de risikoanalyser, der var foretaget af de generaldirektorater, der er ansvarlige for forvaltningen af strukturfondene, ikke anledning til nogen bemærkninger. Kommissionen erkender igen, at der er risiko for, at den ikke vil være i stand til at få den fornødne sikkerhed for, at de transaktioner, der er foretaget i medlemsstaterne vedrørende programperioden 2000-2006, er lovlige og formelt rigtige, eftersom forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne ikke i alle tilfælde giver tilstrækkelig sikkerhed for, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige. I 2003 fortsatte Kommissionen med at forbedre sine interne kontrolsystemer og analysere de systembeskrivelser, medlemsstaterne havde indsendt. Under Kommissionens skrivebordskontrol og stedlige kontrol af forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne blev der identificeret en række svagheder, selv om den stedlige kontrol kun omfattede et mindre antal af disse systemer (jf. punkt 5.42-5.46). |
| --- | --- |

5.8.

De største risici, man kan pege på i forbindelse med strukturforanstaltninger for så vidt angår udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, skyldes, at forvaltningen er delt mellem Kommissionen og medlemsstaterne, at et stort antal organer og myndigheder med forskellige kontrolstrukturer og -praksis er involveret i forvaltningsprocesen, at der er mange programmer, som hver især kan omfatte flere tusind projekter, og som gennemføres over en periode på flere år, og at der kan opstå svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne. I lighed med sidste år gav Rettens undersøgelse af de risikoanalyser, der var foretaget af de generaldirektorater, der er ansvarlige for forvaltningen af strukturfondene, ikke anledning til nogen bemærkninger. Kommissionen erkender igen, at der er risiko for, at den ikke vil være i stand til at få den fornødne sikkerhed for, at de transaktioner, der er foretaget i medlemsstaterne vedrørende programperioden 2000-2006, er lovlige og formelt rigtige, eftersom forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne ikke i alle tilfælde giver tilstrækkelig sikkerhed for, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige. I 2003 fortsatte Kommissionen med at forbedre sine interne kontrolsystemer og analysere de systembeskrivelser, medlemsstaterne havde indsendt. Under Kommissionens skrivebordskontrol og stedlige kontrol af forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne blev der identificeret en række svagheder, selv om den stedlige kontrol kun omfattede et mindre antal af disse systemer (jf. punkt 5.42-5.46).

| 5.8. | Kommissionen mener, at den overvågning og kontrol, den udøver i forhold til medlemsstaterne, er et passende svar på risikoen for uregelmæssigheder i de underliggende transaktioner. Kommissionen kan i et givet år ved sit eget revisionsarbejde dække et begrænset antal af systemerne i medlemsstaterne, særlig med hensyn til andre risici, såsom afslutningen af den foregående programperiode, som Retten omtaler. Kommissionen har en flerårig revisionsstrategi for sit eget revisionsarbejde, som skal tjene til at opnå rimelig sikkerhed for, at systemerne fungerer i programperioden. |
| --- | --- |

5.8.

Kommissionen mener, at den overvågning og kontrol, den udøver i forhold til medlemsstaterne, er et passende svar på risikoen for uregelmæssigheder i de underliggende transaktioner. Kommissionen kan i et givet år ved sit eget revisionsarbejde dække et begrænset antal af systemerne i medlemsstaterne, særlig med hensyn til andre risici, såsom afslutningen af den foregående programperiode, som Retten omtaler. Kommissionen har en flerårig revisionsstrategi for sit eget revisionsarbejde, som skal tjene til at opnå rimelig sikkerhed for, at systemerne fungerer i programperioden.

Implementeringen af de interne kontrolstandarder: arbejdet i de generaldirektorater, der er ansvarlige for strukturfondene, skrider generelt tilfredsstillende frem

| 5.9. | Retten undersøgte, hvordan de generaldirektorater, der er ansvarlige for strukturforanstaltningerne, havde implementeret de otte (af i alt 24) interne kontrolstandarder, som har særlig betydning for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I henhold til sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter for 2002 skulle alle standarderne være implementeret inden udgangen af 2003. |
| --- | --- |

5.9.

Retten undersøgte, hvordan de generaldirektorater, der er ansvarlige for strukturforanstaltningerne, havde implementeret de otte (af i alt 24) interne kontrolstandarder, som har særlig betydning for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I henhold til sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter for 2002 skulle alle standarderne være implementeret inden udgangen af 2003.

| 5.10. | I GD for Regionalpolitik og GD for Beskæftigelse konstateredes det, at implementeringen generelt var god. GD for Fiskeri havde ikke implementeret to af standarderne fuldt ud (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), og GD for Landbrug havde endnu ikke implementeret en af dem i fuldt omfang (jf. punkt 4.23). For så vidt angår standard 17 »Overvågning«, er begge GD'er i færd med at udvikle eller formalisere de procedurer, der skal sikre, at den implementeres fuldt ud. |
| --- | --- |

5.10.

I GD for Regionalpolitik og GD for Beskæftigelse konstateredes det, at implementeringen generelt var god. GD for Fiskeri havde ikke implementeret to af standarderne fuldt ud (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), og GD for Landbrug havde endnu ikke implementeret en af dem i fuldt omfang (jf. punkt 4.23). For så vidt angår standard 17 »Overvågning«, er begge GD'er i færd med at udvikle eller formalisere de procedurer, der skal sikre, at den implementeres fuldt ud.

Opfølgning af handlingsplanen

| 5.11. | Retten undersøgte, hvordan de berørte generaldirektorater havde fulgt op på den handlingsplan, Kommissionen havde udsendt for at afhjælpe de påviste svagheder (to af aktionerne vedrører delt forvaltning). Disse aktioner indgik i den sammenfattende rapport for 2001. De skal senest være afsluttet i 2004 og er stadig under implementering (jf. også punkt 1.84-1.86). |
| --- | --- |

5.11.

Retten undersøgte, hvordan de berørte generaldirektorater havde fulgt op på den handlingsplan, Kommissionen havde udsendt for at afhjælpe de påviste svagheder (to af aktionerne vedrører delt forvaltning). Disse aktioner indgik i den sammenfattende rapport for 2001. De skal senest være afsluttet i 2004 og er stadig under implementering (jf. også punkt 1.84-1.86).

| 5.11. | Der er gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen af de to foranstaltninger vedrørende delt forvaltning. I september 2004 havde Kommissionen vedtaget meddelelser om det juridiske ansvar ved delt forvaltning (KOM(2004) 580) og om tilpasning af revisionsmetoderne på dette område (KOM(2004) 3115). I december 2003 offentliggjorde Kommissionen også reviderede revisionsmanualer for strukturfondene og Samhørighedsfonden. Desuden har Kommissionen i lovgivningsudkastene vedrørende strukturfondene i perioden 2007-2013 indført idéen om årlige erklæringer fra et uafhængigt revisionsorgan, som også var nævnt i aktion 17. |
| --- | --- |

5.11.

Der er gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen af de to foranstaltninger vedrørende delt forvaltning. I september 2004 havde Kommissionen vedtaget meddelelser om det juridiske ansvar ved delt forvaltning (KOM(2004) 580) og om tilpasning af revisionsmetoderne på dette område (KOM(2004) 3115). I december 2003 offentliggjorde Kommissionen også reviderede revisionsmanualer for strukturfondene og Samhørighedsfonden. Desuden har Kommissionen i lovgivningsudkastene vedrørende strukturfondene i perioden 2007-2013 indført idéen om årlige erklæringer fra et uafhængigt revisionsorgan, som også var nævnt i aktion 17.

Forvaltningen af programmerne for perioden 1994-1999

Finanskontrolrammen er blevet bedre, selv om forbedringerne først blev foretaget sent i perioden

| 5.12. | Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), som trådte i kraft i november 1997, var et vigtigt skridt i udviklingen af forvaltnings- og kontrolordninger for strukturfondene. Den indførte et sæt fælles mindstekrav til medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer. De vigtigste elementer er: |
| --- | --- |

5.12.

Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), som trådte i kraft i november 1997, var et vigtigt skridt i udviklingen af forvaltnings- og kontrolordninger for strukturfondene. Den indførte et sæt fælles mindstekrav til medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer. De vigtigste elementer er:

| — | medlemsstaterne skal oprette forvaltnings- og kontrolsystemer, som på tilfredsstillende måde attesterer, at betalingerne afholdes på grundlag af de faktiske udgifter; |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne skal oprette forvaltnings- og kontrolsystemer, som på tilfredsstillende måde attesterer, at betalingerne afholdes på grundlag af de faktiske udgifter;

| — | der skal sikres et tilfredsstillende revisionsspor, som både gør det muligt at afstemme de erklæringer, der forelægges for Kommissionen, med regnskaberne i medlemsstaterne og identificere tildelingen af EF-midlerne; |
| --- | --- |

—

der skal sikres et tilfredsstillende revisionsspor, som både gør det muligt at afstemme de erklæringer, der forelægges for Kommissionen, med regnskaberne i medlemsstaterne og identificere tildelingen af EF-midlerne;

| — | ud over forvaltningens daglige kontrol af transaktionerne skal der udføres et minimum af uafhængige kontrolundersøgelser (en stikprøve på mindst 5 %) for at efterprøve forvaltnings- og kontrolsystemernes effektivitet, kontrollere, om EF's regler er overholdt, og om udgiftsanmeldelserne er nøjagtige; |
| --- | --- |

—

ud over forvaltningens daglige kontrol af transaktionerne skal der udføres et minimum af uafhængige kontrolundersøgelser (en stikprøve på mindst 5 %) for at efterprøve forvaltnings- og kontrolsystemernes effektivitet, kontrollere, om EF's regler er overholdt, og om udgiftsanmeldelserne er nøjagtige;

| — | ved afslutningen af hvert program skal medlemsstaterne (i medfør af artikel 8) forelægge Kommissionen en erklæring, som er udarbejdet af en person eller et organ, der udøver sin funktion uafhængigt af den ansvarlige tjeneste; erklæringen skal resumere konklusionerne af de kontrolundersøgelser, der blev foretaget i de foregående år, og give en generel konklusion om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for den endelige udgiftsanmeldelse. |
| --- | --- |

—

ved afslutningen af hvert program skal medlemsstaterne (i medfør af artikel 8) forelægge Kommissionen en erklæring, som er udarbejdet af en person eller et organ, der udøver sin funktion uafhængigt af den ansvarlige tjeneste; erklæringen skal resumere konklusionerne af de kontrolundersøgelser, der blev foretaget i de foregående år, og give en generel konklusion om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for den endelige udgiftsanmeldelse.

| 5.13. | Medlemsstaterne skulle udvikle deres kontrolstrukturer, så de overholdt alle dise krav. Men forordningen trådte først i kraft i november 1997, og udsendelsen af relevante retningslinjer blev forsinket. Som Retten tidligere har bemærket (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), kom forordningen for sent til, at den kunne få nogen indflydelse på, hvordan forvaltnings- og kontrolsystemerne blev udformet i første omgang. Var den blevet gennemført på et tidligere tidspunkt, kunne man have undgået nogle af svaghederne i medlemsstaternes systemer. |
| --- | --- |

5.13.

Medlemsstaterne skulle udvikle deres kontrolstrukturer, så de overholdt alle dise krav. Men forordningen trådte først i kraft i november 1997, og udsendelsen af relevante retningslinjer blev forsinket. Som Retten tidligere har bemærket (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), kom forordningen for sent til, at den kunne få nogen indflydelse på, hvordan forvaltnings- og kontrolsystemerne blev udformet i første omgang. Var den blevet gennemført på et tidligere tidspunkt, kunne man have undgået nogle af svaghederne i medlemsstaternes systemer.

| 5.13. | Vedtagelsen af forordning (EF) nr.2064/97 bidrog betydeligt til at styrke kontrolordningerne for strukturfondene. Forordningen, som krævede, at medlemsstaterne tilpassede deres strukturer, trådte i kraft fire år inden støtteberettigelsesperiodens udløb og mere end fem år inden sidste frist for fremlæggelse af afslutningsdokumenter. I denne periode bestræbte Kommissionen sig fra vedtagelsestidspunktet i høj grad på at yde vejledning, ligesom den besvarede spørgsmål fra medlemsstaterne og foretog revisioner for at sikre en korrekt implementering. |
| --- | --- |

5.13.

Vedtagelsen af forordning (EF) nr.2064/97 bidrog betydeligt til at styrke kontrolordningerne for strukturfondene. Forordningen, som krævede, at medlemsstaterne tilpassede deres strukturer, trådte i kraft fire år inden støtteberettigelsesperiodens udløb og mere end fem år inden sidste frist for fremlæggelse af afslutningsdokumenter. I denne periode bestræbte Kommissionen sig fra vedtagelsestidspunktet i høj grad på at yde vejledning, ligesom den besvarede spørgsmål fra medlemsstaterne og foretog revisioner for at sikre en korrekt implementering.

Forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne: kravene i forordningerne overholdes ikke

| 5.14. | Som led i den specifikke vurdering af udgifterne til strukturforanstaltninger undersøgte Retten, hvordan medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer. Undersøgelsen blev foretaget på grundlag af en stikprøve af syv endelige betalinger foretaget af Kommissionen (i Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien og Portugal (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.14.

Som led i den specifikke vurdering af udgifterne til strukturforanstaltninger undersøgte Retten, hvordan medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer. Undersøgelsen blev foretaget på grundlag af en stikprøve af syv endelige betalinger foretaget af Kommissionen (i Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien og Portugal (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

Utilstrækkelig funktionsadskillelse

| 5.15. | For et af de undersøgte programmers vedkommende var en stor del af den uafhængige kontrol af projekterne blevet udført af den samme afdeling, som den, der var ansvarlig for at fremsætte betalingsforslag (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), og i to andre tilfælde blev nogle af projekterne kontrolleret af personer, som foretog forvaltningskontrol eller var involveret i proceduren vedrørende de endelige udgiftsanmeldelser (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Det strider mod det grundlæggende kontrolprincip om funktionsadskillelse. |
| --- | --- |

5.15.

For et af de undersøgte programmers vedkommende var en stor del af den uafhængige kontrol af projekterne blevet udført af den samme afdeling, som den, der var ansvarlig for at fremsætte betalingsforslag (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), og i to andre tilfælde blev nogle af projekterne kontrolleret af personer, som foretog forvaltningskontrol eller var involveret i proceduren vedrørende de endelige udgiftsanmeldelser (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Det strider mod det grundlæggende kontrolprincip om funktionsadskillelse.

| 5.15. | Kommissionen har fra sine egne systemrevisioner i 2001-2002 været opmærksom på uafhængighedsspørgsmålet for de organer, der foretager kontrol i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr.2064/97. I Kommissionens retningslinjer for afslutning blev der ydet vejledning til de uafhængige organer om, hvordan spørgsmålet skulle behandles. |
| --- | --- |

5.15.

Kommissionen har fra sine egne systemrevisioner i 2001-2002 været opmærksom på uafhængighedsspørgsmålet for de organer, der foretager kontrol i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr.2064/97. I Kommissionens retningslinjer for afslutning blev der ydet vejledning til de uafhængige organer om, hvordan spørgsmålet skulle behandles.

I de pågældende tilfælde mente Kommissionen på basis af oplysningerne om dette punkt fra det uafhængige organ, at der var foretaget tilstrækkelig kontrol til at opfylde forordningens krav.

Svagheder i forvaltningens kontrol af transaktionerne

| 5.16. | I et program, hvor den organisation, der var ansvarlig for et projekt, havde givet det meste af projektgennemførelsen i underentreprise til et andet organ, bestod forvaltningens kontrol blot i at gennemgå de regninger, organisationen modtog fra underentreprenøren (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Retten har tidligere gjort opmærksom på den særlige risiko forbundet med omkostninger, der opføres som underentrepriser (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.16.

I et program, hvor den organisation, der var ansvarlig for et projekt, havde givet det meste af projektgennemførelsen i underentreprise til et andet organ, bestod forvaltningens kontrol blot i at gennemgå de regninger, organisationen modtog fra underentreprenøren (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Retten har tidligere gjort opmærksom på den særlige risiko forbundet med omkostninger, der opføres som underentrepriser (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.16. | Hvad angår underentrepriser, henviser Kommissionen til sit svar på punkt 5.20 og 5.23 i den aktuelle beretning og til svaret på punkt 3.66 i 1999-årsberetningen. |
| --- | --- |

5.16.

Hvad angår underentrepriser, henviser Kommissionen til sit svar på punkt 5.20 og 5.23 i den aktuelle beretning og til svaret på punkt 3.66 i 1999-årsberetningen.

Svagheder i den uafhængige kontrol

| 5.17. | Det stikprøvegrundlag, der var anvendt til den uafhængige kontrol (eller 5 %-stikprøven), der foretages for at efterprøve, om forvaltnings- og kontrolsystemerne er effektive, og kontrollere udgiftsanmeldelserne, var ikke altid klart. For to programmers vedkommende var der angivet risikofaktorer, men det var ikke klart, hvordan de blev anvendt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). For et andet programs vedkommende var der identificeret et sæt ensartede foranstaltninger, som en tilfældig stikprøve kunne udvælges ud fra, men der var ingen specifikke risikofaktorer knyttet til disse foranstaltninger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I et andet tilfælde var der ikke foretaget en risikovurdering (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.17.

Det stikprøvegrundlag, der var anvendt til den uafhængige kontrol (eller 5 %-stikprøven), der foretages for at efterprøve, om forvaltnings- og kontrolsystemerne er effektive, og kontrollere udgiftsanmeldelserne, var ikke altid klart. For to programmers vedkommende var der angivet risikofaktorer, men det var ikke klart, hvordan de blev anvendt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). For et andet programs vedkommende var der identificeret et sæt ensartede foranstaltninger, som en tilfældig stikprøve kunne udvælges ud fra, men der var ingen specifikke risikofaktorer knyttet til disse foranstaltninger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I et andet tilfælde var der ikke foretaget en risikovurdering (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.17. | I vejledningen om afslutningserklæringer gjorde Kommissionen det klart, at det organ, der udsteder erklæringen, skal sikre sig, at stikprøvegrundlaget har været tilstrækkeligt. Ved undersøgelsen af erklæringerne kontrollerede Kommissionen oplysningerne om dette aspekt. |
| --- | --- |

5.17.

I vejledningen om afslutningserklæringer gjorde Kommissionen det klart, at det organ, der udsteder erklæringen, skal sikre sig, at stikprøvegrundlaget har været tilstrækkeligt. Ved undersøgelsen af erklæringerne kontrollerede Kommissionen oplysningerne om dette aspekt.

Hvad angår programmet for Azorerne, var det i erklæringen anført, at prøven repræsenterede et afbalanceret udsnit af programmets foranstaltninger og tilgodeså det pågældende finansieringsniveau.

For Irlands vedkommende (EUGFL, Udviklingssektionen) mente Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger og særlig bekræftelserne fra det uafhængige organ, at der var foretaget uafhængig kontrol i tilstrækkeligt omfang til at opfylde forordningens krav.

| 5.18. | For de programmers vedkommende, som Retten undersøgte, omfattede medlemsstaternes kontrolundersøgelser generelt hele den periode, der er fastsat i forordningen. Men i nogle medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) begyndte man først i 2000 eller 2001 at foretage uafhængig kontrol i henhold til forordningen. |
| --- | --- |

5.18.

For de programmers vedkommende, som Retten undersøgte, omfattede medlemsstaternes kontrolundersøgelser generelt hele den periode, der er fastsat i forordningen. Men i nogle medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) begyndte man først i 2000 eller 2001 at foretage uafhængig kontrol i henhold til forordningen.

| 5.19. | I forordningen er det angivet, hvad der skal kontrolleres, f.eks. forvaltnings- og kontrolsystemernes praktiske anvendelse og effektivitet, om regnskaberne stemmer overens med bilagene, om der er overensstemmelse med EF's regler, og om de fornødne nationale midler til medfinansiering er blevet stillet til rådighed. For tre programmers vedkommende havde man ikke kontrolleret specifikke aspekter vedrørende støtteberettigelsen af de udgifter, der var medfinansieret af strukturfondene (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.19.

I forordningen er det angivet, hvad der skal kontrolleres, f.eks. forvaltnings- og kontrolsystemernes praktiske anvendelse og effektivitet, om regnskaberne stemmer overens med bilagene, om der er overensstemmelse med EF's regler, og om de fornødne nationale midler til medfinansiering er blevet stillet til rådighed. For tre programmers vedkommende havde man ikke kontrolleret specifikke aspekter vedrørende støtteberettigelsen af de udgifter, der var medfinansieret af strukturfondene (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.19. | Kommissionen er ved at undersøge Rettens konstateringer i lyset af svarene fra myndighederne i de berørte medlemsstater. Den vil tage hensyn til resultaterne i forbindelse med afslutningsrevisionerne. Kommissionen mener, at instrukserne i Portugal om indholdet af kontrollen var fyldestgørende. |
| --- | --- |

5.19.

Kommissionen er ved at undersøge Rettens konstateringer i lyset af svarene fra myndighederne i de berørte medlemsstater. Den vil tage hensyn til resultaterne i forbindelse med afslutningsrevisionerne. Kommissionen mener, at instrukserne i Portugal om indholdet af kontrollen var fyldestgørende.

| 5.20. | I to tilfælde havde medlemsstaten ikke kontrolleret projekterne på stedet. I et tilfælde bestod medlemsstatens uafhængige kontrol udelukkende af dokumentkontrol, og der var ikke aflagt besøg på projekterne, hvilket er i strid med Kommissionens generelle vejledning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Begrundelsen herfor var, at forvaltningen systematisk aflagde kontrolbesøg på projekterne, og medlemsstaten henviste til en specifik brevveksling med Kommissionen. I et andet tilfælde kunne en underentreprenør, som der ikke var indgået en formel kontrakt med, ikke dokumentere det beløb, han havde opkrævet hos projektlederen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I to andre tilfælde kontrollerede man kun den organisation, der forvaltede støtten, og ingen eller kun ganske få regninger var blevet kontrolleret (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.20.

I to tilfælde havde medlemsstaten ikke kontrolleret projekterne på stedet. I et tilfælde bestod medlemsstatens uafhængige kontrol udelukkende af dokumentkontrol, og der var ikke aflagt besøg på projekterne, hvilket er i strid med Kommissionens generelle vejledning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Begrundelsen herfor var, at forvaltningen systematisk aflagde kontrolbesøg på projekterne, og medlemsstaten henviste til en specifik brevveksling med Kommissionen. I et andet tilfælde kunne en underentreprenør, som der ikke var indgået en formel kontrakt med, ikke dokumentere det beløb, han havde opkrævet hos projektlederen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I to andre tilfælde kontrollerede man kun den organisation, der forvaltede støtten, og ingen eller kun ganske få regninger var blevet kontrolleret (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.20. | Kommissionen er ved at undersøge Rettens konstateringer i lyset af svarene fra myndighederne i de berørte medlemsstater. Den vil tage hensyn til resultaterne i forbindelse med afslutningsrevisionerne. I de tilfælde, hvor Kommissionen har fastslået, at medlemsstaterne ikke havde kontrolleret bilagsmateriale hos de endelige modtagere af støtten, har den anmodet dem om at kvantificere de pågældende udgifter og om nødvendigt foretage yderligere revisionsarbejde. |
| --- | --- |

5.20.

Kommissionen er ved at undersøge Rettens konstateringer i lyset af svarene fra myndighederne i de berørte medlemsstater. Den vil tage hensyn til resultaterne i forbindelse med afslutningsrevisionerne. I de tilfælde, hvor Kommissionen har fastslået, at medlemsstaterne ikke havde kontrolleret bilagsmateriale hos de endelige modtagere af støtten, har den anmodet dem om at kvantificere de pågældende udgifter og om nødvendigt foretage yderligere revisionsarbejde.

For Irlands vedkommende (EUGFL, Udviklingssektionen) mente Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger og særlig bekræftelserne fra det uafhængige organ, at der var foretaget tilstrækkelig kontrol til at opfylde kravene i forordningerne for 1994-1999.

Med hensyn til Italien (Emilia-Romagna) ESF, jf. fodnote 21, fastslår Kommissionen i den orienterende meddelelse, den har sendt til de italienske myndigheder, at det uafhængige organ også kan basere sig på de behørigt dokumenterede kontroller, der allerede er foretaget på stedet, men at disse naturligvis skal opfylde visse betingelser, som det uafhængige organ skal kontrollere, og navnlig skal de være udført efter passende metoder og med en tilstrækkelig grad af uafhængighed og pålidelighed. Kommissionen, som har efterlevet sine egne orienterende meddelelser, har således ikke anført, at kontrollen ikke behøvede at blive foretaget på stedet.

Hvad angår underentrepriser i Portugal (Madeira) ESF, jf. fodnote 22, er Kommissionen særlig opmærksom på spørgsmålet om fiktive eller unødvendige underentrepriser, som først og fremmest har til formål at forhøje de anmeldte udgifter. Den har derfor opstillet støtteberettigelsesregel 4.2, ifølge hvilken underentrepriser, der er uberettigede eller uden merværdi, ikke kan tillades.

| 5.21. | Generelt omfattede kontrollen ikke projekterne som helhed. I nogle tilfælde medregnede medlemsstaterne projektomkostninger, som ikke var blevet revideret på et passende stikprøvegrundlag, i beregningen af de krævede 5 % (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I et program var ikke reviderede projekter blevet indregnet i beregningen af kontroldækningsprocenten med den begrundelse, at der var blevet foretaget en systemrevision, og at den systembaserede fejl, der var konstateret under revisionen af et enkelt projekt, var blevet rettet for samtlige berørte projekters vedkommende. Det forhøjede den indberettede dækningsprocent væsentligt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I forbindelse med et andet program var 28 % af de samlede udgifter blevet kontrolleret. Rettens revision viste imidlertid, at kun en del af kontrollen af projekterne faktisk var blevet foretaget på stedet af personer, som var uafhængige i forhold til den afdeling, der forvaltede projekterne, og at de fleste af kontrollerne var foretaget hos et af de tre forvaltningsorganer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.21.

Generelt omfattede kontrollen ikke projekterne som helhed. I nogle tilfælde medregnede medlemsstaterne projektomkostninger, som ikke var blevet revideret på et passende stikprøvegrundlag, i beregningen af de krævede 5 % (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I et program var ikke reviderede projekter blevet indregnet i beregningen af kontroldækningsprocenten med den begrundelse, at der var blevet foretaget en systemrevision, og at den systembaserede fejl, der var konstateret under revisionen af et enkelt projekt, var blevet rettet for samtlige berørte projekters vedkommende. Det forhøjede den indberettede dækningsprocent væsentligt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I forbindelse med et andet program var 28 % af de samlede udgifter blevet kontrolleret. Rettens revision viste imidlertid, at kun en del af kontrollen af projekterne faktisk var blevet foretaget på stedet af personer, som var uafhængige i forhold til den afdeling, der forvaltede projekterne, og at de fleste af kontrollerne var foretaget hos et af de tre forvaltningsorganer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.21. | Kommissionen er ved at undersøge Rettens konstateringer i lyset af svarene fra myndighederne i de berørte medlemsstater. Den vil tage hensyn til resultaterne i forbindelse med afslutningsrevisionerne. Ifølge oplysningerne i afslutningserklæringerne overstiger den del af de samlede programudgifter, der er kontrolleret, i alle tre EFRU-tilfælde minimumskravet på 5 % (7,9 %, 12,8 % og 23,9 %). |
| --- | --- |

5.21.

Kommissionen er ved at undersøge Rettens konstateringer i lyset af svarene fra myndighederne i de berørte medlemsstater. Den vil tage hensyn til resultaterne i forbindelse med afslutningsrevisionerne. Ifølge oplysningerne i afslutningserklæringerne overstiger den del af de samlede programudgifter, der er kontrolleret, i alle tre EFRU-tilfælde minimumskravet på 5 % (7,9 %, 12,8 % og 23,9 %).

Vedrørende det i fodnote 25 nævnte tilfælde (Portugal (Madeira) ESF) skal det bemærkes, at de portugisiske myndigheder har overholdt den minimumsprocent, der efter forordningen gælder for kontrollen.

Hvad angår Irland (EUGFL, Udviklingssektionen), henvises der til svaret på punkt 5.15.

De erklæringer, der vedlægges de endelige udgiftsanmeldelser: medlemsstaterne undervurderer fejlene

| 5.22. | I en del af den stikprøve af betalinger, som Retten undersøgte, var der en betydelig fejlfrekvens i de udgiftsanmeldelser og ledsagende erklæringer, som medlemsstaterne havde forelagt ved afslutningen af programmerne til attestation af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 5.23-5.27). Men i disse medlemsstaters erklæringer er der sædvanligvis angivet en minimal fejlfrekvens (mindre end 1 %). Denne forskel skyldes, at kvaliteten af den udførte kontrol er ringe og kontroldækningen begrænset, samt at medlemsstaterne i de tilfælde, Retten undersøgte, ikke havde forsøgt at drage passende konklusioner af kontrollen for programmet som helhed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.22.

I en del af den stikprøve af betalinger, som Retten undersøgte, var der en betydelig fejlfrekvens i de udgiftsanmeldelser og ledsagende erklæringer, som medlemsstaterne havde forelagt ved afslutningen af programmerne til attestation af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 5.23-5.27). Men i disse medlemsstaters erklæringer er der sædvanligvis angivet en minimal fejlfrekvens (mindre end 1 %). Denne forskel skyldes, at kvaliteten af den udførte kontrol er ringe og kontroldækningen begrænset, samt at medlemsstaterne i de tilfælde, Retten undersøgte, ikke havde forsøgt at drage passende konklusioner af kontrollen for programmet som helhed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.22. | I vejledningen til medlemsstaterne om artikel 8-erklæringen understregede Kommissionen, at artikel 8-organer skal afgive en udtalelse om kvaliteten af den udførte kontrol, anføre den konstaterede fejlprocent og påpege og kvantificere potentielle systemproblemer. Kommissionen har forlangt yderligere oplysninger eller revisionsarbejde fra medlemsstaternes side eller foreslået finansielle korrektioner, når undersøgelsen af artikel 8-erklæringerne har vist mangler i en af disse henseender. |
| --- | --- |

5.22.

I vejledningen til medlemsstaterne om artikel 8-erklæringen understregede Kommissionen, at artikel 8-organer skal afgive en udtalelse om kvaliteten af den udførte kontrol, anføre den konstaterede fejlprocent og påpege og kvantificere potentielle systemproblemer. Kommissionen har forlangt yderligere oplysninger eller revisionsarbejde fra medlemsstaternes side eller foreslået finansielle korrektioner, når undersøgelsen af artikel 8-erklæringerne har vist mangler i en af disse henseender.

Kommissionen vil i alle tilfælde træffe de fornødne foranstaltninger, når den har modtaget og gennemgået de fuldstændige oplysninger fra medlemsstaterne.

Hvad angår Portugal (Madeira) ESF, jf. fodnote 27, har de portugisiske myndigheder i løbet af programmeringsperioden foretaget uafhængige kontroller for hele perioden. De har i øvrigt overholdt den minimumsprocent, der efter forordningen gælder for kontrol. De konstaterede afvigende forhold er også blevet korrigeret med en kontrol af samtlige projekter, som er gennemført af samme aktør. De situationer, hvor der opstod fejl, er blevet gennemgået, og der er taget hensyn til dem i risikoanalysen for de følgende kontroller.

Rettens substansrevision af transaktioner: fejlfrekvensen i de endelige udgiftsanmeldelser er betydelig

| 5.23. | Der blev udvagt i alt 139 projekter fra syv programmer (jf. punkt 5.14) til substansrevision i medlemsstaterne. Der blev påvist et væsentligt antal tilfælde, hvor forordningens bestemmelser ikke var overholdt: udgifterne og projekterne var ikke støtteberettigede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), der var ikke dokumentation for de afholdte udgifter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), fællesskabsbidraget var beregnet forkert (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) og andre fejl (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.23.

Der blev udvagt i alt 139 projekter fra syv programmer (jf. punkt 5.14) til substansrevision i medlemsstaterne. Der blev påvist et væsentligt antal tilfælde, hvor forordningens bestemmelser ikke var overholdt: udgifterne og projekterne var ikke støtteberettigede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), der var ikke dokumentation for de afholdte udgifter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), fællesskabsbidraget var beregnet forkert (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) og andre fejl (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.23. | Kommissionen er ved at undersøge Rettens konstateringer i disse tilfælde i lyset af svarene fra myndighederne i de berørte medlemsstater og de yderligere oplysninger, der om nødvendigt er indhentet. Når undersøgelsen er afsluttet, vil Kommissionen træffe de fornødne foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.23.

Kommissionen er ved at undersøge Rettens konstateringer i disse tilfælde i lyset af svarene fra myndighederne i de berørte medlemsstater og de yderligere oplysninger, der om nødvendigt er indhentet. Når undersøgelsen er afsluttet, vil Kommissionen træffe de fornødne foranstaltninger.

Kommissionen bekræfter også på ny, at såfremt der foreligger et kontraktforhold, skal underentreprenøren efter leveringen af ydelserne ikke begrunde faktureringerne, hvis de er i overensstemmelse med kontraktens bestemmelser. Forudsat at det drejer sig om en underleverance/tjenesteydelse med en merværdi, og at prisen svarer til markedsprisen, er en fortjeneste tilladt og legitim.

| 5.24. | For så vidt angår delprogrammerne under de tre EFRU-programmer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), som blev revideret i medlemsstaterne, konstaterede Retten uregelmæssigheder, som indikerer, at der i væsentligt omfang er udbetalt for store beløb. |
| --- | --- |

5.24.

For så vidt angår delprogrammerne under de tre EFRU-programmer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), som blev revideret i medlemsstaterne, konstaterede Retten uregelmæssigheder, som indikerer, at der i væsentligt omfang er udbetalt for store beløb.

| 5.24. | Den nøjagtige størrelse af overbetalingerne i forbindelse med de fejl, Retten har konstateret, vil blive fastslået ved Kommissionens opfølgning af sagerne, idet der fuldt ud tages hensyn til de af medlemsstaterne fremsatte argumenter. |
| --- | --- |

5.24.

Den nøjagtige størrelse af overbetalingerne i forbindelse med de fejl, Retten har konstateret, vil blive fastslået ved Kommissionens opfølgning af sagerne, idet der fuldt ud tages hensyn til de af medlemsstaterne fremsatte argumenter.

| 5.25. | For et af ESF-programmernes vedkommende havde medlemsstatens uafhængige kontrol omfattet en stikprøve af transaktioner fra 1998 og 1999. Det medførte, at der blev foretaget en rettelse i de anmeldte udgifter baseret på en ekstrapolering af resultaterne af denne kontrol. Retten konstaterede en højere fejlfrekvens i denne stikprøve (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Afvigelserne skyldes i vid udstrækning, at uoverensstemmelser behandles forskelligt i de nationale bestemmelser og i anvendelsen af dem. |
| --- | --- |

5.25.

For et af ESF-programmernes vedkommende havde medlemsstatens uafhængige kontrol omfattet en stikprøve af transaktioner fra 1998 og 1999. Det medførte, at der blev foretaget en rettelse i de anmeldte udgifter baseret på en ekstrapolering af resultaterne af denne kontrol. Retten konstaterede en højere fejlfrekvens i denne stikprøve (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Afvigelserne skyldes i vid udstrækning, at uoverensstemmelser behandles forskelligt i de nationale bestemmelser og i anvendelsen af dem.

| 5.25. | Foruden kontrollen af transaktioner fra 1998 og 1999 har de portugisiske myndigheder i programmeringsperioden også foretaget uafhængig kontrol for hele perioden. |
| --- | --- |

5.25.

Foruden kontrollen af transaktioner fra 1998 og 1999 har de portugisiske myndigheder i programmeringsperioden også foretaget uafhængig kontrol for hele perioden.

| 5.26. | Rettens revision af EUGFL-foranstaltninger under et flerfondsprogram (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) viste en væsentlig forekomst af udgifter, som ikke overholdt kravene. Transaktionerne i hele programperioden blev testet, og revisionen viser, at der var systembaserede svagheder. Der var allerede tegn på disse svagheder i den dokumentation, medlemsstaten havde indsendt sammen med anmodningen om endelig betaling. |
| --- | --- |

5.26.

Rettens revision af EUGFL-foranstaltninger under et flerfondsprogram (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) viste en væsentlig forekomst af udgifter, som ikke overholdt kravene. Transaktionerne i hele programperioden blev testet, og revisionen viser, at der var systembaserede svagheder. Der var allerede tegn på disse svagheder i den dokumentation, medlemsstaten havde indsendt sammen med anmodningen om endelig betaling.

| 5.26. | For Irlands (EUGFL, Udviklingssektionen) vedkommende mente Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger og særlig bekræftelserne fra det uafhængige organ, at programmet kunne afsluttes. Alle de yderligere forhold, Retten har påpeget efter revisionen på stedet, vil blive fulgt op på passende vis. |
| --- | --- |

5.26.

For Irlands (EUGFL, Udviklingssektionen) vedkommende mente Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger og særlig bekræftelserne fra det uafhængige organ, at programmet kunne afsluttes. Alle de yderligere forhold, Retten har påpeget efter revisionen på stedet, vil blive fulgt op på passende vis.

| 5.27. | For ingen af de undersøgte programmers vedkommende opfyldte forvaltnings- og kontrolsystemerne kravene i forordning nr. 2064/97 fuldt ud. Forordningen har ingen specifikke bestemmelser vedrørende den daglige kontrol, og det er klart, at den yderligere uafhængige stikprøvekontrol af 5 % af udgifterne ikke alene kan kompensere for mangler i forvaltningens kontrol. Resultaterne af Rettens revision af projekterne bekræfter, at dette indvirker på udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Den samlede fejlfrekvens og fejlenes indvirkning er den samme, som den Retten konstaterede i de foregående år. |
| --- | --- |

5.27.

For ingen af de undersøgte programmers vedkommende opfyldte forvaltnings- og kontrolsystemerne kravene i forordning nr. 2064/97 fuldt ud. Forordningen har ingen specifikke bestemmelser vedrørende den daglige kontrol, og det er klart, at den yderligere uafhængige stikprøvekontrol af 5 % af udgifterne ikke alene kan kompensere for mangler i forvaltningens kontrol. Resultaterne af Rettens revision af projekterne bekræfter, at dette indvirker på udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Den samlede fejlfrekvens og fejlenes indvirkning er den samme, som den Retten konstaterede i de foregående år.

| 5.27. | Ifølge artikel 2 i forordning (EF) nr. 2064/97 skulle medlemsstaternes systemer kontrollere udgifternes rigtighed og støtteberettigelse. Selv om forordningen ikke specifikt krævede dette, omfattede de nationale administrative systemer i mange tilfælde kontrol på forvaltningsniveau. For indeværende periode har Kommissionen fastsat krav herom i artikel 4 i forordning (EF) nr. 438/2001. |
| --- | --- |

5.27.

Ifølge artikel 2 i forordning (EF) nr. 2064/97 skulle medlemsstaternes systemer kontrollere udgifternes rigtighed og støtteberettigelse. Selv om forordningen ikke specifikt krævede dette, omfattede de nationale administrative systemer i mange tilfælde kontrol på forvaltningsniveau. For indeværende periode har Kommissionen fastsat krav herom i artikel 4 i forordning (EF) nr. 438/2001.

Uanset de af Retten konstaterede problemer mener Kommissionen, at den grundige kontrol af afslutningsdokumenterne sammen med afslutningsrevisionerne af en risikobaseret stikprøve af programmerne og anvendelsen af finansielle korrektioner for utilstrækkelig kontrol eller individuelle fejl er et solidt grundlag for en rimelig forsikring om de medfinansierede udgifter.

Afslutning af programmerne for perioden 1994-1999: forsinkelser i medlemsstaterne...

| 5.28. | Fristen for, hvornår medlemsstaterne senest skulle have indsendt deres anmodninger om endelig betaling til programmerne for perioden 1994-1999, var oprindeligt fastsat til 30. juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Medlemsstaterne overholdt generelt ikke denne frist. I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (juni 1999) om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene ville beløb til programmerne for perioden 1994-1999 blive frigjort, hvis der ikke var indsendt en anmodning om endelig betaling inden 31. marts 2003. Denne dato blev fortolket som den reelt værende sidste frist, hvorefter midlerne ville være tabt, men medlemsstaterne havde stadig problemer med at overholde den. For at kunne overholde denne frist indsendte medlemsstaterne i mange tilfælde dokumentation, som ikke var fyldestgørende. Kommissionen måtte derfor bede om yderligere oplysninger, og det betød, at behandlingen af betalingsanmodningerne blev forsinket. |
| --- | --- |

5.28.

Fristen for, hvornår medlemsstaterne senest skulle have indsendt deres anmodninger om endelig betaling til programmerne for perioden 1994-1999, var oprindeligt fastsat til 30. juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Medlemsstaterne overholdt generelt ikke denne frist. I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (juni 1999) om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene ville beløb til programmerne for perioden 1994-1999 blive frigjort, hvis der ikke var indsendt en anmodning om endelig betaling inden 31. marts 2003. Denne dato blev fortolket som den reelt værende sidste frist, hvorefter midlerne ville være tabt, men medlemsstaterne havde stadig problemer med at overholde den. For at kunne overholde denne frist indsendte medlemsstaterne i mange tilfælde dokumentation, som ikke var fyldestgørende. Kommissionen måtte derfor bede om yderligere oplysninger, og det betød, at behandlingen af betalingsanmodningerne blev forsinket.

...og problemer i forbindelse med Kommissionens gennemgang af sagerne...

| 5.29. | Kommissionens afslutningsproces består hovedsageligt i at skaffe sig sikkerhed for, at de udgifter, medlemsstaterne har anmodet om at få betalt, er støtteberettigede og formelt rigtige. Kommissionen kontrollerer særlig, om artikel 8-erklæringen er fyldestgørende (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), om den endelige rapport om gennemførelsen er fuldstændig, og om den endelige udgiftsanmeldelse stemmer overens med den endelige rapport og artikel 8-erklæringen. I processen indgår kontrol af, om alle kendte uregelmæssigheder er behandlet tilfredsstillende (herunder om der er iværksat passende tilbagesøgningsprocedurer). Med kendte uregelmæssigheder menes: |
| --- | --- |

5.29.

Kommissionens afslutningsproces består hovedsageligt i at skaffe sig sikkerhed for, at de udgifter, medlemsstaterne har anmodet om at få betalt, er støtteberettigede og formelt rigtige. Kommissionen kontrollerer særlig, om artikel 8-erklæringen er fyldestgørende (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), om den endelige rapport om gennemførelsen er fuldstændig, og om den endelige udgiftsanmeldelse stemmer overens med den endelige rapport og artikel 8-erklæringen. I processen indgår kontrol af, om alle kendte uregelmæssigheder er behandlet tilfredsstillende (herunder om der er iværksat passende tilbagesøgningsprocedurer). Med kendte uregelmæssigheder menes:

| a) | uregelmæssigheder konstateret i forbindelse med den erklæring, der er vedlagt anmodningen om endelig betaling, jf. artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 (inklusive 5 %-kontrollen); |
| --- | --- |

a)

uregelmæssigheder konstateret i forbindelse med den erklæring, der er vedlagt anmodningen om endelig betaling, jf. artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 (inklusive 5 %-kontrollen);

| b) | uregelmæssigheder, som medlemsstaterne har indberettet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, eller som kontoret selv har opdaget; |
| --- | --- |

b)

uregelmæssigheder, som medlemsstaterne har indberettet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, eller som kontoret selv har opdaget;

| c) | uregelmæssigheder konstateret under revision foretaget af andre nationale organer, af Kommissionen eller af Retten. |
| --- | --- |

c)

uregelmæssigheder konstateret under revision foretaget af andre nationale organer, af Kommissionen eller af Retten.

| 5.30. | For så vidt angår de 858 EFRU-programmer for perioden 1994-1999 måtte Kommissionen foretage yderligere undersøgelser vedrørende 317 artikel 8-erklæringer (næsten 40 %). I sådanne tilfælde må Kommissionen skaffe sig flere oplysninger eller bede medlemsstaterne om at foretage supplerende revision. Indtil 31. marts 2004 var der blevet foretaget supplerende revision af 51 programmer. Hvor det er relevant, kan Kommissionen foreslå, at de betalinger, medlemsstaten har anmodet om, reduceres eller annulleres. I 127 tilfælde (næsten 15 % af alle EFRU-programmerne for perioden 1994-1999) havde Kommissionen pr. samme dato allerede besluttet eller foreslået at tage et sådant skridt. |
| --- | --- |

5.30.

For så vidt angår de 858 EFRU-programmer for perioden 1994-1999 måtte Kommissionen foretage yderligere undersøgelser vedrørende 317 artikel 8-erklæringer (næsten 40 %). I sådanne tilfælde må Kommissionen skaffe sig flere oplysninger eller bede medlemsstaterne om at foretage supplerende revision. Indtil 31. marts 2004 var der blevet foretaget supplerende revision af 51 programmer. Hvor det er relevant, kan Kommissionen foreslå, at de betalinger, medlemsstaten har anmodet om, reduceres eller annulleres. I 127 tilfælde (næsten 15 % af alle EFRU-programmerne for perioden 1994-1999) havde Kommissionen pr. samme dato allerede besluttet eller foreslået at tage et sådant skridt.

| 5.31. | Retten udtog en stikprøve på 77 af de 2 170 anmodninger om endelige betalinger, som Kommissionen havde modtaget fra medlemsstaterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), og undersøgte Kommissionens sagsbehandling. |
| --- | --- |

5.31.

Retten udtog en stikprøve på 77 af de 2 170 anmodninger om endelige betalinger, som Kommissionen havde modtaget fra medlemsstaterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), og undersøgte Kommissionens sagsbehandling.

| 5.32. | For så vidt angår 29 af de 33 EFRU-sager, som Retten undersøgte, havde forsinkelserne eller afbrydelsen af betalingsproceduren at gøre med artikel 8-erklæringen. Kommissionen havde konstateret, at der i erklæringerne var fremsat en række forbehold, som der ikke var taget hensyn til i den endelige udgiftsanmeldelse eller i betalingsanmodningen. Der var tale om: |
| --- | --- |

5.32.

For så vidt angår 29 af de 33 EFRU-sager, som Retten undersøgte, havde forsinkelserne eller afbrydelsen af betalingsproceduren at gøre med artikel 8-erklæringen. Kommissionen havde konstateret, at der i erklæringerne var fremsat en række forbehold, som der ikke var taget hensyn til i den endelige udgiftsanmeldelse eller i betalingsanmodningen. Der var tale om:

| a) | uregelmæssigheder, ikke-støtteberettigede udgifter og andre problemer, som ikke var løst (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); |
| --- | --- |

a)

uregelmæssigheder, ikke-støtteberettigede udgifter og andre problemer, som ikke var løst (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100);

| b) | afvigelser mellem de uregelmæssigheder, medlemsstaterne havde indberettet til kontoret for bekæmpelse af svig og dem, der var angivet i artikel 8-erklæringen og/eller den endelige udgiftsanmeldelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); |
| --- | --- |

b)

afvigelser mellem de uregelmæssigheder, medlemsstaterne havde indberettet til kontoret for bekæmpelse af svig og dem, der var angivet i artikel 8-erklæringen og/eller den endelige udgiftsanmeldelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100);

| c) | utilfredstillende projektimplementering, særlig for så vidt angår omkostningsoverskridelser, problemer med udbudsprocedurerne, manglende overholdelse af miljøkrav og uoverensstemmelser i forbindelse med byggearbejder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); |
| --- | --- |

c)

utilfredstillende projektimplementering, særlig for så vidt angår omkostningsoverskridelser, problemer med udbudsprocedurerne, manglende overholdelse af miljøkrav og uoverensstemmelser i forbindelse med byggearbejder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100);

| d) | usikkerhed omkring den uafhængige 5 %-kontrol, der var foretaget, eller der var ikke foretaget kontrol hos de endelige modtagere (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); erklæringerne indeholdt ikke altid nærmere oplysninger om de risikoanalyser, der lå til grund for udvælgelsen af projekter til 5 %-kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I et af de undersøgte tilfælde, hvor Kommissionen havde bedt om at få det arbejde, der var udført af det uafhængige organ, bekræftet — herunder også om 5 % kontrollen af projekterne var blevet foretaget på stedet — var denne bekræftelse blevet overladt til den myndighed, der forvaltede programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); og |
| --- | --- |

d)

usikkerhed omkring den uafhængige 5 %-kontrol, der var foretaget, eller der var ikke foretaget kontrol hos de endelige modtagere (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); erklæringerne indeholdt ikke altid nærmere oplysninger om de risikoanalyser, der lå til grund for udvælgelsen af projekter til 5 %-kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I et af de undersøgte tilfælde, hvor Kommissionen havde bedt om at få det arbejde, der var udført af det uafhængige organ, bekræftet — herunder også om 5 % kontrollen af projekterne var blevet foretaget på stedet — var denne bekræftelse blevet overladt til den myndighed, der forvaltede programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); og

| e) | at det ikke var afklaret, om beløb, der skal tilbagesøges, var blevet indregnet i den endelige anmeldelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

e)

at det ikke var afklaret, om beløb, der skal tilbagesøges, var blevet indregnet i den endelige anmeldelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.32. | Kommissionen anførte i maj 2002 i sin vejledning til medlemsstaterne om afslutning, at forbehold fra artikel 8-organet skulle kvantificeres og tages i betragtning. Retningslinjerne vedrørte desuden behandling af uregelmæssigheder og gennemførelse af stikprøvekontrollen. |
| --- | --- |

5.32.

Kommissionen anførte i maj 2002 i sin vejledning til medlemsstaterne om afslutning, at forbehold fra artikel 8-organet skulle kvantificeres og tages i betragtning. Retningslinjerne vedrørte desuden behandling af uregelmæssigheder og gennemførelse af stikprøvekontrollen.

| 5.33. | Undersøgelsen i GD for Beskæftigelse viste, at den liste over attesterende organer, Kommissionen anvender, når den kontrollerer, at de organer i medlemsstaterne, som udarbejder artikel 8-erklæringerne, er uafhængige, ikke var fuldstændig. I en række sager havde Kommissionen suspenderet afslutningsproceduren og anmodet medlemsstaten om at præcisere, at det organ, som afgiver artikel 8-erklæringen, var uafhængigt, eller indsende yderligere oplysninger om indholdet i den endelige udgiftsanmeldelse. I to sager var der i erklæringerne og de endelige rapporter ingen oplysninger om de kontrolundersøgelser, medlemsstaten havde foretaget under gennemførelsen af programmerne, men Kommissionen bad ikke om en nærmere redegørelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). For fem af de undersøgte programmers vedkommende var 5 %-kontrollen ikke foretaget på stedet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I to sager havde det taget Kommissionen mere end otte måneder at bede om yderligere oplysninger fra medlemsstaten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.33.

Undersøgelsen i GD for Beskæftigelse viste, at den liste over attesterende organer, Kommissionen anvender, når den kontrollerer, at de organer i medlemsstaterne, som udarbejder artikel 8-erklæringerne, er uafhængige, ikke var fuldstændig. I en række sager havde Kommissionen suspenderet afslutningsproceduren og anmodet medlemsstaten om at præcisere, at det organ, som afgiver artikel 8-erklæringen, var uafhængigt, eller indsende yderligere oplysninger om indholdet i den endelige udgiftsanmeldelse. I to sager var der i erklæringerne og de endelige rapporter ingen oplysninger om de kontrolundersøgelser, medlemsstaten havde foretaget under gennemførelsen af programmerne, men Kommissionen bad ikke om en nærmere redegørelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). For fem af de undersøgte programmers vedkommende var 5 %-kontrollen ikke foretaget på stedet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I to sager havde det taget Kommissionen mere end otte måneder at bede om yderligere oplysninger fra medlemsstaten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.33. | Med hensyn til listen over uafhængige organer var Kommissionen i besiddelse af supplerende oplysninger, så den kunne vurdere organets uafhængighedsstatus. Kontrollen af de pågældende instansers uafhængighed var i øvrigt genstand for revisioner i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2064/97, og resultaterne heraf tages i betragtning ved undersøgelsen af afslutningsdokumenterne for 1994-1999. Hvad angår fodnote 46, var kontrollen af artikel 8-erklæringen ikke påbegyndt, da Retten foretog sin revision, eftersom de endelige rapporter, der først skulle undersøges, ikke var godkendt for nogen af de to programmer. |
| --- | --- |

5.33.

Med hensyn til listen over uafhængige organer var Kommissionen i besiddelse af supplerende oplysninger, så den kunne vurdere organets uafhængighedsstatus. Kontrollen af de pågældende instansers uafhængighed var i øvrigt genstand for revisioner i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2064/97, og resultaterne heraf tages i betragtning ved undersøgelsen af afslutningsdokumenterne for 1994-1999. Hvad angår fodnote 46, var kontrollen af artikel 8-erklæringen ikke påbegyndt, da Retten foretog sin revision, eftersom de endelige rapporter, der først skulle undersøges, ikke var godkendt for nogen af de to programmer.

Hvad angår fodnote 47, henviser Kommissionen til sit svar på punkt 5.20.

Med hensyn til fodnote 48 tog det otte måneder at behandle disse sager, fordi andre tjenestegrene måtte høres for at sikre en korrekt behandling af uregelmæssighederne.

| 5.34. | Revisionen af sagsakterne i GD for Landbrug viste, at de dokumenter, medlemsstaterne havde indsendt, ikke alle var af lige høj kvalitet, og at dokumenterne i forbindelse med de undersøgte sager ikke var af en sådan kvalitet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), at programmerne kunne afsluttes. For eksempel: der var ingen oplysninger om den periode, kontrollen dækkede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); der var ikke anvendt risikovurdering ved udvælgelsen af projekter til kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); det organ, der udførte 5 %-kontrollen var ikke tilstrækkeligt uafhængigt, og kontrollen var ikke altid blevet foretaget på stedet og var udført før den endelige betaling til projekterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.34.

Revisionen af sagsakterne i GD for Landbrug viste, at de dokumenter, medlemsstaterne havde indsendt, ikke alle var af lige høj kvalitet, og at dokumenterne i forbindelse med de undersøgte sager ikke var af en sådan kvalitet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), at programmerne kunne afsluttes. For eksempel: der var ingen oplysninger om den periode, kontrollen dækkede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); der var ikke anvendt risikovurdering ved udvælgelsen af projekter til kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); det organ, der udførte 5 %-kontrollen var ikke tilstrækkeligt uafhængigt, og kontrollen var ikke altid blevet foretaget på stedet og var udført før den endelige betaling til projekterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.34. | Afslutningserklæringerne var af varierende kvalitet på trods af Kommissionens retningslinjer herom og påmindelserne til medlemsstaterne om at følge retningslinjerne ved udarbejdelsen af afslutningserklæringerne. |
| --- | --- |

5.34.

Afslutningserklæringerne var af varierende kvalitet på trods af Kommissionens retningslinjer herom og påmindelserne til medlemsstaterne om at følge retningslinjerne ved udarbejdelsen af afslutningserklæringerne.

I de tilfælde, hvor Generaldirektoratet for Landbrug mente, at der var problemer, som indebar en risiko for EUGFL, Udviklingssektionen, blev medlemsstaterne anmodet om præciseringer/yderligere oplysninger inden afslutningen.

| 5.35. | I fem af de programmer vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen, som Retten reviderede, havde medlemsstaterne ikke foretaget en korrekt vurdering af den finansiellle indvirkning af de kontrolsvagheder, de havde konstateret under kontroltest eller under revisionen af projekterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I andre sager indstillede Kommissionen betalingen, men den informerede ikke officielt medlemsstaten om, at proceduren var suspenderet: i to af de undersøgte programmer anmodede Kommissionen først om oplysninger i maj 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.35.

I fem af de programmer vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen, som Retten reviderede, havde medlemsstaterne ikke foretaget en korrekt vurdering af den finansiellle indvirkning af de kontrolsvagheder, de havde konstateret under kontroltest eller under revisionen af projekterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I andre sager indstillede Kommissionen betalingen, men den informerede ikke officielt medlemsstaten om, at proceduren var suspenderet: i to af de undersøgte programmer anmodede Kommissionen først om oplysninger i maj 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.36. | De fleste af FIUF-programmerne er endnu ikke afsluttet. Det skyldes navnlig, at der var uoverensstemmelser mellem Fællesskabets Fortegnelse over Fiskerfartøjer og medlemsstaternes rapporter, og at det tager lang tid at gennemgå afslutningsdokumenterne. For et af de programmers vedkommende, som Retten undersøgte (svarende til 37,2 % af FIUF-bidraget), var gennemgangen af de 17 artikel 8-erklæringer ikke afsluttet mere end et år efter, at dokumenterne var modtaget (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Undersøgelsen viste følgende mangler i medlemsstaternes uafhængige kontrol: |
| --- | --- |

5.36.

De fleste af FIUF-programmerne er endnu ikke afsluttet. Det skyldes navnlig, at der var uoverensstemmelser mellem Fællesskabets Fortegnelse over Fiskerfartøjer og medlemsstaternes rapporter, og at det tager lang tid at gennemgå afslutningsdokumenterne. For et af de programmers vedkommende, som Retten undersøgte (svarende til 37,2 % af FIUF-bidraget), var gennemgangen af de 17 artikel 8-erklæringer ikke afsluttet mere end et år efter, at dokumenterne var modtaget (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Undersøgelsen viste følgende mangler i medlemsstaternes uafhængige kontrol:

| — | der var ikke oplysninger nok til, at det kunne vurderes, om stikprøven af projekter var udtaget i overensstemmelse med reglerne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); |
| --- | --- |

—

der var ikke oplysninger nok til, at det kunne vurderes, om stikprøven af projekter var udtaget i overensstemmelse med reglerne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100);

| — | forvaltningens kontrol var blevet medregnet i den uafhængige 5 %-kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

—

forvaltningens kontrol var blevet medregnet i den uafhængige 5 %-kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.36. | FIUF bidrager også til realisering af målene for den fælles fiskeripolitik, særlig når det drejer sig om overholdelse af de flerårige udviklingsprogrammer for flåden (FUP). Det bør derfor kontrolleres, om støtten er ydet i overensstemmelse med disse forpligtelser. |
| --- | --- |

5.36.

FIUF bidrager også til realisering af målene for den fælles fiskeripolitik, særlig når det drejer sig om overholdelse af de flerårige udviklingsprogrammer for flåden (FUP). Det bør derfor kontrolleres, om støtten er ydet i overensstemmelse med disse forpligtelser.

Generaldirektoratet for Fiskeri besluttede at foretage kontrol på stedet inden den finansielle afslutning af programmerne, og der blev derefter rettet anmodning til de berørte myndigheder om yderligere oplysninger/kontrolforanstaltninger.

Kommissionen anmodede medlemsstaten om at udvide stikprøven og revidere flere projekter for at opfylde kravene i forordning (EF) nr. 2064/97.

Kommissionen mener, at den udførte kontrol opfylder kravene i artikel 3 i forordning (EF) nr. 2064/97.

| 5.37. | Den dokumentation, medlemsstaterne har indsendt, er af variende kvalitet, og det komplicerer Kommissionens gennemgang af den og gør det nødvendigt med yderligere forespørgsler. Det øger risikoen for ikke-støtteberettigede udgifter i de endelige anmeldelser. |
| --- | --- |

5.37.

Den dokumentation, medlemsstaterne har indsendt, er af variende kvalitet, og det komplicerer Kommissionens gennemgang af den og gør det nødvendigt med yderligere forespørgsler. Det øger risikoen for ikke-støtteberettigede udgifter i de endelige anmeldelser.

| 5.37. | Kommissionen godkendte ikke endelige betalinger, før den havde fået rimelig sikkerhed for, at de pågældende udgifter — eksklusive eventuelle fradrag eller finansielle korrektioner, der blev foretaget som følge af den grundige kontrol af afslutningsdokumenterne og yderligere anmodninger om oplysninger og revisionsarbejde — var korrekte og støtteberettigede. Ved kontrollen blev der taget hensyn til revisionerne vedrørende overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2064/97 og tidligere projektrevisionsarbejde. På den måde traf Kommissionen passende foranstaltninger til at råde bod på mangler i de oprindelige afslutningsdokumenter, således som det ses af antallet af tilfælde, hvor den udsatte betalingen, indtil de ved dokumentkontrollen konstaterede problemer var løst. Risikoen for medfinansiering af uretmæssige udgifter mindskes yderligere ved de afslutningsrevisioner på stedet, der har indgået i Kommissionens årlige revisionsplaner siden 2002. |
| --- | --- |

5.37.

Kommissionen godkendte ikke endelige betalinger, før den havde fået rimelig sikkerhed for, at de pågældende udgifter — eksklusive eventuelle fradrag eller finansielle korrektioner, der blev foretaget som følge af den grundige kontrol af afslutningsdokumenterne og yderligere anmodninger om oplysninger og revisionsarbejde — var korrekte og støtteberettigede. Ved kontrollen blev der taget hensyn til revisionerne vedrørende overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2064/97 og tidligere projektrevisionsarbejde. På den måde traf Kommissionen passende foranstaltninger til at råde bod på mangler i de oprindelige afslutningsdokumenter, således som det ses af antallet af tilfælde, hvor den udsatte betalingen, indtil de ved dokumentkontrollen konstaterede problemer var løst. Risikoen for medfinansiering af uretmæssige udgifter mindskes yderligere ved de afslutningsrevisioner på stedet, der har indgået i Kommissionens årlige revisionsplaner siden 2002.

... har sinket afslutningen af programmerne for perioden 1994-1999

| 5.38. | Tabel 5.1
  viser de afsluttede programmer for hver af strukturfondene pr. 31. december 2003 og 31. marts 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Tabellen viser, at mindre end 10 % af programmerne var blevet afsluttet før 2003. Selv om Kommissionen oprindelig havde planlagt at afslutte størstedelen af de resterende programmer i løbet af 2003, var kun 331 af de 1 090 hovedprogrammer og 251 af de 1 080 EF-initiativprogrammer afsluttet ved udgangen af 2003. |
| --- | --- |

5.38.

Tabel 5.1
  viser de afsluttede programmer for hver af strukturfondene pr. 31. december 2003 og 31. marts 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Tabellen viser, at mindre end 10 % af programmerne var blevet afsluttet før 2003. Selv om Kommissionen oprindelig havde planlagt at afslutte størstedelen af de resterende programmer i løbet af 2003, var kun 331 af de 1 090 hovedprogrammer og 251 af de 1 080 EF-initiativprogrammer afsluttet ved udgangen af 2003.

| 5.38. | At det ikke lykkedes Kommissionen at nå sit oprindelige mål, skyldes, at den først modtog hovedparten af de endelige betalingsanmodninger fra medlemsstaterne lige inden fristens udløb den 31. marts 2003. På grund af den varierende kvalitet af afslutningsdokumenterne var det i mange tilfælde nødvendigt at indhente yderligere oplysninger, inden anmodningerne kunne behandles. |
| --- | --- |

5.38.

At det ikke lykkedes Kommissionen at nå sit oprindelige mål, skyldes, at den først modtog hovedparten af de endelige betalingsanmodninger fra medlemsstaterne lige inden fristens udløb den 31. marts 2003. På grund af den varierende kvalitet af afslutningsdokumenterne var det i mange tilfælde nødvendigt at indhente yderligere oplysninger, inden anmodningerne kunne behandles.

Tabel 5.1a — Strukturforanstaltninger: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling 1994-1999, programmer afsluttet pr. 31. december 2003 og 31. marts 2004

| Budgetområde (59) | I alt | Afsluttet før 2003 | Anmodninger om afslutning modtaget pr. 31. marts 2003 | Afsluttet i 2003 | Afsluttet pr. 31. marts 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal programmer | Planlagt fællesskabsbidrag (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) |
| Mål 1 | 181 | 57 571 255 951 | 5 | 1 630 221 560 | 181 | 39 | 10 590 871 154 | 48 | 13 655 869 930 |
| Mål 2 94-96 | 84 | 5 165 903 927 | 62 | 2 963 694 368 | 84 | 8 | 540 680 214 | 77 | 3 917 833 116 |
| Mål 2 97-99 | 73 | 7 157 716 211 | 0 | 0 | 73 | 13 | 841 930 911 | 24 | 1 706 724 903 |
| Mål 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 (a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 (b) | 84 | 3 302 548 791 | 0 | 0 | 84 | 25 | 1 050 903 786 | 37 | 1 485 522 350 |
| Mål 6 | 2 | 355 453 472 | 0 | 0 | 2 | 1 | 149 180 357 | 1 | 149 180 357 |
| EF-iniativer | 520 | 9 223 064 769 | 38 | 245 322 179 | 520 | 103 | 932 468 362 | 184 | 1 446 640 578 |
| I alt | 944 | 82 775 943 121 | 105 | 4 839 238 107 | 944 | 189 | 14 106 034 784 | 371 | 22 361 771 234 |

Budgetområde (59)

I alt

Afsluttet før 2003

Anmodninger om afslutning modtaget pr. 31. marts 2003

Afsluttet i 2003

Afsluttet pr. 31. marts 2004

Antal programmer

Planlagt fællesskabsbidrag (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Mål 1

181

57 571 255 951

5

1 630 221 560

181

39

10 590 871 154

48

13 655 869 930

Mål 2 94-96

84

5 165 903 927

62

2 963 694 368

84

8

540 680 214

77

3 917 833 116

Mål 2 97-99

73

7 157 716 211

0

0

73

13

841 930 911

24

1 706 724 903

Mål 3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 (a)

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 (b)

84

3 302 548 791

0

0

84

25

1 050 903 786

37

1 485 522 350

Mål 6

2

355 453 472

0

0

2

1

149 180 357

1

149 180 357

EF-iniativer

520

9 223 064 769

38

245 322 179

520

103

932 468 362

184

1 446 640 578

I alt

944

82 775 943 121

105

4 839 238 107

944

189

14 106 034 784

371

22 361 771 234

Tabel 5.1b — Strukturforanstaltninger: Den Europæiske Socialfond 1994-1999, programmer afsluttet pr. 31. december 2003 og 31. marts 2004

| Budgetområde (60) | I alt | Afsluttet før 2003 | Anmodninger om afslutning modtaget pr. 31. marts 2003 | Afsluttet i 2003 | Afsluttet pr. 31. december 2004 (61) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal programmer | Planlagt fællesskabsbidrag (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fælleskabet i alt (EUR) |
| Mål 1 | 102 | 22 806 888 948 | 0 | 0 | 102 | 20 | 4 263 436 869 | 20 | 4 263 436 869 |
| Mål 2 94-96 | 82 | 1 597 251 132 | 70 | 1 225 350 076 | 82 | 0 | 0 | 70 | 1 225 350 076 |
| Mål 2 97-99 | 72 | 2 112 708 834 | 1 | 6 262 842 | 72 | 9 | 103 030 011 | 10 | 109 292 853 |
| Mål 3 | 56 | 13 221 222 835 | 1 | 53 748 169 | 56 | 9 | 748 564 221 | 10 | 802 312 390 |
| Mål 4 | 16 | 2 614 128 525 | 0 | 0 | 16 | 3 | 121 340 718 | 3 | 121 340 718 |
| Mål 5 (a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 (b) | 83 | 1 057 483 760 | 0 | 0 | 83 | 5 | 51 049 826 | 5 | 51 049 826 |
| Mål 6 | 2 | 177 902 801 | 0 | 0 | 2 | 1 | 104 798 749 | 1 | 104 798 749 |
| EF- initiativer | 373 | 4 664 895 421 | 2 | 41 705 618 | 373 | 66 | 526 991 851 | 119 | 733 794 136 |
| I alt | 786 | 48 252 482 256 | 74 | 1 327 066 705 | 786 | 113 | 5 919 212 245 | 238 | 7 411 375 617 |

Budgetområde (60)

I alt

Afsluttet før 2003

Anmodninger om afslutning modtaget pr. 31. marts 2003

Afsluttet i 2003

Afsluttet pr. 31. december 2004 (61)

Antal programmer

Planlagt fællesskabsbidrag (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fælleskabet i alt (EUR)

Mål 1

102

22 806 888 948

0

0

102

20

4 263 436 869

20

4 263 436 869

Mål 2 94-96

82

1 597 251 132

70

1 225 350 076

82

0

0

70

1 225 350 076

Mål 2 97-99

72

2 112 708 834

1

6 262 842

72

9

103 030 011

10

109 292 853

Mål 3

56

13 221 222 835

1

53 748 169

56

9

748 564 221

10

802 312 390

Mål 4

16

2 614 128 525

0

0

16

3

121 340 718

3

121 340 718

Mål 5 (a)

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 (b)

83

1 057 483 760

0

0

83

5

51 049 826

5

51 049 826

Mål 6

2

177 902 801

0

0

2

1

104 798 749

1

104 798 749

EF- initiativer

373

4 664 895 421

2

41 705 618

373

66

526 991 851

119

733 794 136

I alt

786

48 252 482 256

74

1 327 066 705

786

113

5 919 212 245

238

7 411 375 617

Tabel 5.1c — Strukturforanstaltninger: Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen 1994-1999, programmer afsluttet pr. 31. december 2003 og 31. marts 2004

| Budgetområde (62) | I alt | Afsluttet før 2003 | Anmodninger om afslutning modtaget pr. 31. december 2003 | Afsluttet i 2003 | Afsluttet pr. 31. marts 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal programmer | Planlagt fælleskabsbidrag (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) |
| Mål 1 | 69 | 14 301 716 000 | 0 | 0 | 69 | 4 | 565 075 313 | 6 | 667 787 313 |
| Mål 2 94-96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 2 97-99 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 (a) | 66 | 5 544 906 000 | 8 | 17 989 829 | 66 | 22 | 403 297 357 | 31 | 481 336 186 |
| Mål 5 (b) | 84 | 3 163 701 000 | 0 | 0 | 84 | 21 | 693 559 284 | 30 | 856 877 069 |
| Mål 6 | 2 | 288 794 000 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EF- initiativer | 167 | 1 156 618 000 | 2 | 6 659 147 | 167 | 36 | 126 223 742 | 45 | 161 625 841 |
| I alt | 388 | 24 455 735 000 | 10 | 24 648 976 | 388 | 83 | 1 788 155 696 | 112 | 2 167 626 409 |

Budgetområde (62)

I alt

Afsluttet før 2003

Anmodninger om afslutning modtaget pr. 31. december 2003

Afsluttet i 2003

Afsluttet pr. 31. marts 2004

Antal programmer

Planlagt fælleskabsbidrag (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Mål 1

69

14 301 716 000

0

0

69

4

565 075 313

6

667 787 313

Mål 2 94-96

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 2 97-99

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 (a)

66

5 544 906 000

8

17 989 829

66

22

403 297 357

31

481 336 186

Mål 5 (b)

84

3 163 701 000

0

0

84

21

693 559 284

30

856 877 069

Mål 6

2

288 794 000

0

0

2

0

0

0

0

EF- initiativer

167

1 156 618 000

2

6 659 147

167

36

126 223 742

45

161 625 841

I alt

388

24 455 735 000

10

24 648 976

388

83

1 788 155 696

112

2 167 626 409

Tabel 5.1d — Strukturforanstaltningsprogrammer 1994-1999 afsluttet pr. 31. december 2003 og 31. marts 2004 — FIUF

| Budgetområde (63) | I alt | Afsluttet før 2003 | Anmodninger om afslutning modtaget pr. 31. marts 2003 | Afsluttet i 2003 | Afsluttet pr. 31. marts 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal programmer | Planlagt fælleskabsbidrag i kommissions-beslutninger (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR) |
| Mål 1 | 18 | 1 797 039 031 | 0 | 0 | 18 | 1 | 32 744 | 1 | 32 744 |
| Mål 2 94-96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 2 97-99 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 (a) | 12 | 850 431 000 | 1 | 2 060 003 | 12 | 1 | 21 655 834 | 2 | 23 715 837 |
| Mål 5 (b) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 6 | 2 | 8 260 000 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 |
| EF- initiativer | 20 | 127 103 242 | 0 | 0 | 20 | 4 | 2 245 131 | 6 | 13 212 790 |
| I alt | 52 | 2 782 833 273 | 1 | 2 060 003 | 52 | 7 | 27 457 156 | 10 | 40 484 818 |

Budgetområde (63)

I alt

Afsluttet før 2003

Anmodninger om afslutning modtaget pr. 31. marts 2003

Afsluttet i 2003

Afsluttet pr. 31. marts 2004

Antal programmer

Planlagt fælleskabsbidrag i kommissions-beslutninger (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (EUR)

Mål 1

18

1 797 039 031

0

0

18

1

32 744

1

32 744

Mål 2 94-96

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 2 97-99

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 (a)

12

850 431 000

1

2 060 003

12

1

21 655 834

2

23 715 837

Mål 5 (b)

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 6

2

8 260 000

0

0

2

1

3 523 447

1

3 523 447

EF- initiativer

20

127 103 242

0

0

20

4

2 245 131

6

13 212 790

I alt

52

2 782 833 273

1

2 060 003

52

7

27 457 156

10

40 484 818

| 5.39. | I tallene for mål nr. 2 indgår 15 programmer fra perioden 1994-1996. 33,15 millioner euro i udestående forpligtelser til disse programmer var endnu ikke afviklet pr. 31. december 2003, fem år efter at programmerne var færdige. |
| --- | --- |

5.39.

I tallene for mål nr. 2 indgår 15 programmer fra perioden 1994-1996. 33,15 millioner euro i udestående forpligtelser til disse programmer var endnu ikke afviklet pr. 31. december 2003, fem år efter at programmerne var færdige.

| 5.39. | Også for disse programmer overskred et flertal af medlemsstaterne fristen den 30. juni 1999 for indsendelse af den endelige betalingsanmodning. |
| --- | --- |

5.39.

Også for disse programmer overskred et flertal af medlemsstaterne fristen den 30. juni 1999 for indsendelse af den endelige betalingsanmodning.

Kommissionens afslutningsrevisioner var af begrænset rækkevidde

| 5.40. | Som allerede nævnt i årsberetningen for 2002 (punkt 5.21) reviderer Kommissionen i de fleste tilfælde først de underliggende udgifter, når de endelige betalinger er foretaget. GD for Regionaludvikling havde gennemført efterfølgende revision af 17 programmer ved udgangen af 2003. GD for Beskæftigelse har udsat de fleste af sine ex post-revisioner til 2005. GD for Landbrug begyndte først at foretage efterfølgende revision i midten af 2004 og GD for Fiskeri har valgt at foretage revision (15 revisioner er udført), herunder af de enkelte projekter, før programmerne afsluttes som led i sin analyse af afslutningsdokumenterne. Antallet af fejl konstateret under både Rettens og Kommissionens revisioner understreger, hvor vigtigt det er, at dybtgående kontrol af medlemsstaternes erklæringer ved afslutningen af programmerne gives højere prioritet. Resultaterne af denne kontrol bør i hvert enkelt tilfælde udvides til hele det reviderede program. |
| --- | --- |

5.40.

Som allerede nævnt i årsberetningen for 2002 (punkt 5.21) reviderer Kommissionen i de fleste tilfælde først de underliggende udgifter, når de endelige betalinger er foretaget. GD for Regionaludvikling havde gennemført efterfølgende revision af 17 programmer ved udgangen af 2003. GD for Beskæftigelse har udsat de fleste af sine ex post-revisioner til 2005. GD for Landbrug begyndte først at foretage efterfølgende revision i midten af 2004 og GD for Fiskeri har valgt at foretage revision (15 revisioner er udført), herunder af de enkelte projekter, før programmerne afsluttes som led i sin analyse af afslutningsdokumenterne. Antallet af fejl konstateret under både Rettens og Kommissionens revisioner understreger, hvor vigtigt det er, at dybtgående kontrol af medlemsstaternes erklæringer ved afslutningen af programmerne gives højere prioritet. Resultaterne af denne kontrol bør i hvert enkelt tilfælde udvides til hele det reviderede program.

| 5.40. | Niveauet for afslutningsrevisionerne i 2003 afspejler, hvorledes hvert generaldirektorat har anvendt sine revisionsressourcer i betragtning af de øvrige revisionsprioriteter for 2000-2006 for strukturfondsprogrammerne, Samhørighedsfonden og førtiltrædelsesstøtteordningerne. Kommissionen mener, at den trestrengede strategi, den har fulgt med forudgående overensstemmelsesrevisioner, skrivebordskontrol af afslutningsdokumenterne og afslutningsrevisioner, mindsker risikoen for uretmæssige afsluttende betalinger trods en utilstrækkelig kontrol fra medlemsstaternes side i nogle tilfælde. Kommissionen anvender finansielle korrektioner i større skala, når der er påvist systemfejl. |
| --- | --- |

5.40.

Niveauet for afslutningsrevisionerne i 2003 afspejler, hvorledes hvert generaldirektorat har anvendt sine revisionsressourcer i betragtning af de øvrige revisionsprioriteter for 2000-2006 for strukturfondsprogrammerne, Samhørighedsfonden og førtiltrædelsesstøtteordningerne. Kommissionen mener, at den trestrengede strategi, den har fulgt med forudgående overensstemmelsesrevisioner, skrivebordskontrol af afslutningsdokumenterne og afslutningsrevisioner, mindsker risikoen for uretmæssige afsluttende betalinger trods en utilstrækkelig kontrol fra medlemsstaternes side i nogle tilfælde. Kommissionen anvender finansielle korrektioner i større skala, når der er påvist systemfejl.

Forvaltningen af programmerne for perioden 2000-2006

Der er indført yderligere krav til finanskontrol

| 5.41. | Kommissionens forordninger (EF) nr. 438/2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) og 448/2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) fastsætter gennemførelsesbestemmelserne til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) for så vidt angår de forvaltnings- og kontrolsystemer, der skal anvendes i forbindelse med strukturfondsprogrammerne for perioden 2000-2006. Forordningerne er baseret på de samme principper som forordning nr. 2064/97. De fastsætter kontrolrammen og definerer nogle af kravene yderligere, særlig: |
| --- | --- |

5.41.

Kommissionens forordninger (EF) nr. 438/2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) og 448/2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) fastsætter gennemførelsesbestemmelserne til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) for så vidt angår de forvaltnings- og kontrolsystemer, der skal anvendes i forbindelse med strukturfondsprogrammerne for perioden 2000-2006. Forordningerne er baseret på de samme principper som forordning nr. 2064/97. De fastsætter kontrolrammen og definerer nogle af kravene yderligere, særlig:

| a) | de elementer i de forvaltnings- og kontrolsystemer, der skal indføres, og som specifikt vedrører |
| --- | --- |

a)

de elementer i de forvaltnings- og kontrolsystemer, der skal indføres, og som specifikt vedrører

| i) | definition, tildeling og funktionsadskillelse og |
| --- | --- |

i)

definition, tildeling og funktionsadskillelse og

| ii) | sondringen mellem den kontrol, der foretages under gennemførelsen af programmet (»forvaltningens daglige kontrol«), og stikprøvekontrollen, der foretages for at efterprøve systemernes effektivitet og udgiftsanmeldelsernes nøjagtighed (»den uafhængige 5 %-kontrol«); |
| --- | --- |

ii)

sondringen mellem den kontrol, der foretages under gennemførelsen af programmet (»forvaltningens daglige kontrol«), og stikprøvekontrollen, der foretages for at efterprøve systemernes effektivitet og udgiftsanmeldelsernes nøjagtighed (»den uafhængige 5 %-kontrol«);

| b) | de attester, der skal vedlægges de mellemliggende og endelige udgiftsanmeldelser, og som skal udstedes af en person eller en afdeling, der fungerer uafhængigt af de afdelinger, der godkender betalingsanmodninger; |
| --- | --- |

b)

de attester, der skal vedlægges de mellemliggende og endelige udgiftsanmeldelser, og som skal udstedes af en person eller en afdeling, der fungerer uafhængigt af de afdelinger, der godkender betalingsanmodninger;

| c) | erklæringen om den kontrol, der er foretaget under programmets gennemførelse, og om udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, som medlemsstaten skal afgive ved afslutningen af hvert program, og som skal udstedes af en person eller afdeling, som i sin funktion er uafhængig i forhold til forvaltningsmyndigheden |
| --- | --- |

c)

erklæringen om den kontrol, der er foretaget under programmets gennemførelse, og om udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, som medlemsstaten skal afgive ved afslutningen af hvert program, og som skal udstedes af en person eller afdeling, som i sin funktion er uafhængig i forhold til forvaltningsmyndigheden

| d) | medlemsstaternes ansvar for i første instans at foretage alle de nødvendige finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

d)

medlemsstaternes ansvar for i første instans at foretage alle de nødvendige finansielle korrektioner.

Kommissionens overvågning af medlemsstaternes systemer: begrænset sikkerhed for, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige

| 5.42. | I 2003 fortsatte GD for Regionalpolitik sine kontrolundersøgelser vedrørende forvaltnings- og kontrolsystemerne. For de fleste af medlemsstaternes vedkommende var vurderingen af forvaltnings- og kontrolsystemerne afsluttet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Ved udgangen af 2002 havde generaldirektoratet foretaget systemrevisioner vedrørende EFRU i alle medlemsstater. I 2003 blev der aflagt besøg i syv medlemsstater med henblik på EFRU og i alle de fire medlemsstater, der modtog støtte fra Samhørighedsfonden, men da hvert program kan have sit særlige system, som er forskelligt fra de andre, var kontroldækningen begrænset. Kontrollen vedrørende EFRU omfattede kun sjældent test af projekterne. |
| --- | --- |

5.42.

I 2003 fortsatte GD for Regionalpolitik sine kontrolundersøgelser vedrørende forvaltnings- og kontrolsystemerne. For de fleste af medlemsstaternes vedkommende var vurderingen af forvaltnings- og kontrolsystemerne afsluttet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Ved udgangen af 2002 havde generaldirektoratet foretaget systemrevisioner vedrørende EFRU i alle medlemsstater. I 2003 blev der aflagt besøg i syv medlemsstater med henblik på EFRU og i alle de fire medlemsstater, der modtog støtte fra Samhørighedsfonden, men da hvert program kan have sit særlige system, som er forskelligt fra de andre, var kontroldækningen begrænset. Kontrollen vedrørende EFRU omfattede kun sjældent test af projekterne.

| 5.42. | Nogle medlemsstater har systemer med fælles elementer, der anvendes for mange programmer, mens andre har relativt forskellige systemer for de forskellige programmer. Tallene for programmer, der er blevet revideret på stedet, resulterer i en undervurdering af procenten af systemer, som Kommissionen har kontrolleret, fordi der er overlapninger mellem programmerne. I den første fase af EFRU-systemrevisionerne i perioden 2001-2003 var det ikke muligt at foretage efterprøvninger på projekter, fordi der ikke var afholdt ret mange udgifter. Ved den anden systemrevisionsundersøgelse, der starter i andet halvår 2004, vil der blive foretaget sådanne efterprøvninger. Ved udgangen af 2003 havde Generaldirektoratet for Regionalpolitik revideret 27 % af de programmer, der modtager EFRU-støtte. I 2003 gennemførte det i alt ti revisioner af forvaltningssystemerne for Samhørighedsfonden og seks projektrevisioner. |
| --- | --- |

5.42.

Nogle medlemsstater har systemer med fælles elementer, der anvendes for mange programmer, mens andre har relativt forskellige systemer for de forskellige programmer. Tallene for programmer, der er blevet revideret på stedet, resulterer i en undervurdering af procenten af systemer, som Kommissionen har kontrolleret, fordi der er overlapninger mellem programmerne. I den første fase af EFRU-systemrevisionerne i perioden 2001-2003 var det ikke muligt at foretage efterprøvninger på projekter, fordi der ikke var afholdt ret mange udgifter. Ved den anden systemrevisionsundersøgelse, der starter i andet halvår 2004, vil der blive foretaget sådanne efterprøvninger. Ved udgangen af 2003 havde Generaldirektoratet for Regionalpolitik revideret 27 % af de programmer, der modtager EFRU-støtte. I 2003 gennemførte det i alt ti revisioner af forvaltningssystemerne for Samhørighedsfonden og seks projektrevisioner.

| 5.43. | Ved udgangen af 2003 havde GD for Beskæftigelses stedlige systemrevisioner i medlemsstaterne dækket 46 % af det samlede budgetterede beløb til ESF i perioden 2000-2006. På baggrund heraf tog generaldirektøren forbehold med hensyn til den delte forvaltning af ESF, fordi kontroldækningen her betragtes som utilstrækkelig, og fordi der var konstateret svagheder i en del af de reviderede systemer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

5.43.

Ved udgangen af 2003 havde GD for Beskæftigelses stedlige systemrevisioner i medlemsstaterne dækket 46 % af det samlede budgetterede beløb til ESF i perioden 2000-2006. På baggrund heraf tog generaldirektøren forbehold med hensyn til den delte forvaltning af ESF, fordi kontroldækningen her betragtes som utilstrækkelig, og fordi der var konstateret svagheder i en del af de reviderede systemer i medlemsstaterne.

| 5.43. | Med en revisionsprocent svarende til 46 % af budgettet for programmeringsperioden 2000-2006 har det været muligt at dække samtlige medlemsstater og et stort udsnit af de forskellige indførte systemer. |
| --- | --- |

5.43.

Med en revisionsprocent svarende til 46 % af budgettet for programmeringsperioden 2000-2006 har det været muligt at dække samtlige medlemsstater og et stort udsnit af de forskellige indførte systemer.

Revisionsstrategien for perioden 2000-2006, som er baseret på begrebet integreret revision ved gensidiggørelse af revisionsresultaterne (jf. svaret på punkt 5.68), har til formål ved udgangen af 2004 at få en rimelig sikkerhed for et betydeligt antal forvaltnings- og kontrolsystemer, idet målet er at dække ca. 70 % af det samlede ESF-budget 2000-2006 for de femten medlemsstater.

Det forbehold, der er fremsat, vedrører den delte forvaltning af ESF (systemer på nationalt, regionalt og/eller lokalt plan). Det kontrolsystem, Generaldirektoratet for Beskæftigelse har indført, har fungeret godt og faktisk påvist systemer med alvorlige svagheder.

| 5.44. | For så vidt angår EUGFL, Udviklingssektionen, har GD for Landbrug undersøgt forvaltnings- og kontrolsystemerne for samtlige 141 programmer og gennemført revision af 38 programmer. Det har afsluttet sin vurdering af systemerne for 25 programmer. For de resterende 116 programmer har generaldirektoratet bedt om en nærmere redegørelse. Ved udgangen af 2003 var vurderingen af forvaltnings- og kontrolsystemerne afsluttet for så vidt angår programmer, som dækker 7 % af det samlede budgetterede beløb til perioden 2000-2006. |
| --- | --- |

5.44.

For så vidt angår EUGFL, Udviklingssektionen, har GD for Landbrug undersøgt forvaltnings- og kontrolsystemerne for samtlige 141 programmer og gennemført revision af 38 programmer. Det har afsluttet sin vurdering af systemerne for 25 programmer. For de resterende 116 programmer har generaldirektoratet bedt om en nærmere redegørelse. Ved udgangen af 2003 var vurderingen af forvaltnings- og kontrolsystemerne afsluttet for så vidt angår programmer, som dækker 7 % af det samlede budgetterede beløb til perioden 2000-2006.

| 5.45. | For så vidt angår FIUF har GD for Regionaludvikling (flerfondsprogrammer) og GD for Fiskeri undersøgt forvaltnings- og kontrolsystemerne for alle 50 programmer. GD for Fiskeri har foretaget revision af de 16 programmer (i 13 medlemsstater), som det har hovedansvaret for. Ved udgangen af marts 2004 havde Kommissionen afsluttet sin vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemerne for så vidt angår programmer, som dækker 24 % af det samlede budgeterede beløb til perioden 2000-2006. |
| --- | --- |

5.45.

For så vidt angår FIUF har GD for Regionaludvikling (flerfondsprogrammer) og GD for Fiskeri undersøgt forvaltnings- og kontrolsystemerne for alle 50 programmer. GD for Fiskeri har foretaget revision af de 16 programmer (i 13 medlemsstater), som det har hovedansvaret for. Ved udgangen af marts 2004 havde Kommissionen afsluttet sin vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemerne for så vidt angår programmer, som dækker 24 % af det samlede budgeterede beløb til perioden 2000-2006.

| 5.46. | Selv om finanskontrolrammen er blevet styrket siden den foregående programperiode, er det stadig problematisk, at der er svagheder ved Kommissionens sikkerhed for, at medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer — og dermed udgiftsanmeldelserne — er pålidelige og de udgifter, den medfinansierer, lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

5.46.

Selv om finanskontrolrammen er blevet styrket siden den foregående programperiode, er det stadig problematisk, at der er svagheder ved Kommissionens sikkerhed for, at medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer — og dermed udgiftsanmeldelserne — er pålidelige og de udgifter, den medfinansierer, lovlige og formelt rigtige.

| 5.46. | Kommissionen bestræber sig ved vejledning, oplysning om god praksis, revisionsarbejde og om nødvendigt finansielle korrektioner fortsat på at få større sikkerhed for pålidelige systemer i medlemsstaterne og dermed for de anmeldte udgifters lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

5.46.

Kommissionen bestræber sig ved vejledning, oplysning om god praksis, revisionsarbejde og om nødvendigt finansielle korrektioner fortsat på at få større sikkerhed for pålidelige systemer i medlemsstaterne og dermed for de anmeldte udgifters lovlighed og formelle rigtighed.

Forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion i medlemsstaterne: i den løbende programperiode vil det stadig kunne konstateres, at kravene i forordningerne ikke overholdes

| 5.47. | I lighed med den foregående programperiode (jf. punkt 5.14) undersøgte Retten forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion i medlemsstaterne på grundlag af en tilfældigt udvalgt stikprøve på 11 betalinger foretaget af Kommissionen på basis af medlemsstaternes udgiftsanmeldelser for mellemliggende betalinger (i Belgien (2), Tyskland, Grækenland, Spanien (3), Italien (2), Nederlandene og Det Forenede Kongerige (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).
  Bilag 1
  giver en oversigt over resultaterne af Rettens undersøgelse. |
| --- | --- |

5.47.

I lighed med den foregående programperiode (jf. punkt 5.14) undersøgte Retten forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion i medlemsstaterne på grundlag af en tilfældigt udvalgt stikprøve på 11 betalinger foretaget af Kommissionen på basis af medlemsstaternes udgiftsanmeldelser for mellemliggende betalinger (i Belgien (2), Tyskland, Grækenland, Spanien (3), Italien (2), Nederlandene og Det Forenede Kongerige (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).
  Bilag 1
  giver en oversigt over resultaterne af Rettens undersøgelse.

| 5.47. | Kommissionen er ved at undersøge Rettens konstateringer i lyset af svarene fra de berørte medlemsstater. Den vil fremsætte eventuelle nødvendige anbefalinger om forbedring af systemerne. |
| --- | --- |

5.47.

Kommissionen er ved at undersøge Rettens konstateringer i lyset af svarene fra de berørte medlemsstater. Den vil fremsætte eventuelle nødvendige anbefalinger om forbedring af systemerne.

Uklar definition, tildeling og funktionsadskillelse

| 5.48. | I flere tilfælde blev der konstateret utilstrækkelig funktionsadskillelse: |
| --- | --- |

5.48.

I flere tilfælde blev der konstateret utilstrækkelig funktionsadskillelse:

| — | for et programs vedkommnede havde det organ, der foretog en del af kontrollen vedrørende systemernes funktion, også midlertidigt haft beføjelse til at anvise betalinger, og det organ, der var ansvarligt for at udstede afslutningserklæringen, var også involveret i den kontrol, der lå til grund for attesteringen af mellemliggende udgiftsanmeldelser. Dermed er det attesterende organ ikke uafhængigt, for så vidt angår udstedelsen af disse attester (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); |
| --- | --- |

—

for et programs vedkommnede havde det organ, der foretog en del af kontrollen vedrørende systemernes funktion, også midlertidigt haft beføjelse til at anvise betalinger, og det organ, der var ansvarligt for at udstede afslutningserklæringen, var også involveret i den kontrol, der lå til grund for attesteringen af mellemliggende udgiftsanmeldelser. Dermed er det attesterende organ ikke uafhængigt, for så vidt angår udstedelsen af disse attester (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100);

| — | i forbindelse med en del af et program var der ingen adskillelse mellem funktionen som forvaltningsmyndighed og funktionen som betalingsmyndighed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100); |
| --- | --- |

—

i forbindelse med en del af et program var der ingen adskillelse mellem funktionen som forvaltningsmyndighed og funktionen som betalingsmyndighed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100);

| — | for to programmers vedkommende fik de organer, som havde ansvaret for at forvalte programmmet, også udbetalt fælleskabsmidler over programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

—

for to programmers vedkommende fik de organer, som havde ansvaret for at forvalte programmmet, også udbetalt fælleskabsmidler over programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.48. | Det organ, der er ansvarligt for udstedelse af afslutningserklæringen, er funktionelt uafhængigt, men havde nogle modstridende opgaver inden for rammerne af forordning (EF) nr. 438/2001. Medlemsstaten har sørget for en bedre adskillelse af opgaverne ved at udpege et andet organ til at udføre det arbejde, der ligger til grund for artikel 9-attesteringen. |
| --- | --- |

5.48.

Det organ, der er ansvarligt for udstedelse af afslutningserklæringen, er funktionelt uafhængigt, men havde nogle modstridende opgaver inden for rammerne af forordning (EF) nr. 438/2001. Medlemsstaten har sørget for en bedre adskillelse af opgaverne ved at udpege et andet organ til at udføre det arbejde, der ligger til grund for artikel 9-attesteringen.

Med hensyn til programmet »Belgien FIUF uden for mål 1« har medlemsstaten meddelt, at de nødvendige foranstaltninger vil blive truffet til at sikre adskillelse af forvaltningsmyndigheden og betalingsmyndigheden.

For så vidt angår Puglia-programmet, kan det samme organ, f.eks. en lokal myndighed, godt være støttemodtager og samtidig have forvaltningsfunktioner, forudsat at det udøver sidstnævnte funktioner uafhængigt.

Svagheder i forvaltningens daglige kontrol

| 5.49. | Forvaltnings- og kontrolsystemerne skal omfatte procedurer til kontrol af, at de medfinansierede produkter eller tjenester leveres, og af de anmeldte udgifters rigtighed, samt til sikring af, at betingelserne i de relevante regler overholdes. Retten påviste en række svagheder i medlemsstaternes systemer af samme art som dem, den havde konstateret i de foregående år. I tre tilfælde er svaghederne alvorlige: det var ikke kontrolleret, om reglerne for udgifternes berettigelse til støtte fra strukturfondene var overholdt, og kontrollen var påbegyndt så sent, at kun et begrænset antal projekter var blevet kontrolleret (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I et tilfælde var procedurerne ikke gode nok til, at de kunne sikre, at de projekter, der blev gennemført, var i overensstemmelse med betingelserne for programmet og med den gældende nationale lovgivning og EF-reglerne. I forbindelse med det samme program blev det ikke kontrolleret tilstrækkeligt indgående, om projekterne samtidig kunne modtage finansielle bidrag fra mere end en fond, hvilket er udelukket i henhold til forordningerne, eller om projekterne kunne modtage offentlige midler ud over det tilladte loft (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). For to andre programmers vedkommmende var de anmeldte beløb til projekterne ikke blevet kontrolleret godt nok, og det resulterede i, at de beløb, der blev opgivet til Kommissionen, var usikre, så der senere måtte foretages korrektioner, og beløb måtte annulleres (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I to tilfælde var den udførte kontrol ikke dokumenteret (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I et sidste tilfælde blev det i vid udstrækning kun kontrolleret, om de nationale regler var overholdt, og det var uklart, hvad kontrollen gik ud på (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.49.

Forvaltnings- og kontrolsystemerne skal omfatte procedurer til kontrol af, at de medfinansierede produkter eller tjenester leveres, og af de anmeldte udgifters rigtighed, samt til sikring af, at betingelserne i de relevante regler overholdes. Retten påviste en række svagheder i medlemsstaternes systemer af samme art som dem, den havde konstateret i de foregående år. I tre tilfælde er svaghederne alvorlige: det var ikke kontrolleret, om reglerne for udgifternes berettigelse til støtte fra strukturfondene var overholdt, og kontrollen var påbegyndt så sent, at kun et begrænset antal projekter var blevet kontrolleret (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I et tilfælde var procedurerne ikke gode nok til, at de kunne sikre, at de projekter, der blev gennemført, var i overensstemmelse med betingelserne for programmet og med den gældende nationale lovgivning og EF-reglerne. I forbindelse med det samme program blev det ikke kontrolleret tilstrækkeligt indgående, om projekterne samtidig kunne modtage finansielle bidrag fra mere end en fond, hvilket er udelukket i henhold til forordningerne, eller om projekterne kunne modtage offentlige midler ud over det tilladte loft (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). For to andre programmers vedkommmende var de anmeldte beløb til projekterne ikke blevet kontrolleret godt nok, og det resulterede i, at de beløb, der blev opgivet til Kommissionen, var usikre, så der senere måtte foretages korrektioner, og beløb måtte annulleres (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I to tilfælde var den udførte kontrol ikke dokumenteret (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I et sidste tilfælde blev det i vid udstrækning kun kontrolleret, om de nationale regler var overholdt, og det var uklart, hvad kontrollen gik ud på (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.49. | Hvad angår fodnote 69 vedrørende Nederlandene ESF, er det et iboende træk ved den anmeldelsesordning, der er indført i henhold til forordning (EF) nr. 1260/99, at alle kontrol- og efterprøvningsaktiviteterne ikke er afsluttet for de mellemliggende udgiftsanmeldelser. Det er derfor heller ikke usædvanligt, at der i en efterfølgende mellemliggende anmeldelse foretages berigtigelser af de tidligere anmeldte udgifter. |
| --- | --- |

5.49.

Hvad angår fodnote 69 vedrørende Nederlandene ESF, er det et iboende træk ved den anmeldelsesordning, der er indført i henhold til forordning (EF) nr. 1260/99, at alle kontrol- og efterprøvningsaktiviteterne ikke er afsluttet for de mellemliggende udgiftsanmeldelser. Det er derfor heller ikke usædvanligt, at der i en efterfølgende mellemliggende anmeldelse foretages berigtigelser af de tidligere anmeldte udgifter.

Vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen (fodnote 68 og 70), blev der ved et revisionsbesøg, som Generaldirektoratet for Landbrug i begyndelsen af 2004 aflagde i forbindelse med samme program, konstateret tilsvarende problemer, som nu er taget op til drøftelse med de nationale myndigheder.

Hvad angår Spanien EFRU, blev Kommissionen i begyndelsen af 2004 med de spanske myndigheder enig om en handlingsplan for forbedring af deres forvaltnings- og kontrolsystemer for EFRU, særlig med henblik på forvaltningskontrol. De anbefalede forbedringer er ved at blive gennemført i Galicien.

Svagheder i den uafhængige kontrol af forvaltnings- og kontrolsystemer og udgiftsanmeldelser

| 5.50. | I henhold til forordningen skal medlemsstaterne tilrettelægge uafhængig kontrol af projekterne. Som i den foregående programperiode skal denne kontrol omfatte mindst 5 % af de samlede støtteberettigede udgifter og være baseret på et repræsentativt udvalg af de godkendte projekter og på risikoanalyser. |
| --- | --- |

5.50.

I henhold til forordningen skal medlemsstaterne tilrettelægge uafhængig kontrol af projekterne. Som i den foregående programperiode skal denne kontrol omfatte mindst 5 % af de samlede støtteberettigede udgifter og være baseret på et repræsentativt udvalg af de godkendte projekter og på risikoanalyser.

| 5.51. | Arbejdet med at få afsluttet programmerne for perioden 1994-1999 førte i mange tilfælde til, at etableringen af systemer til uafhængig kontrol i medlemsstaterne i programperioden 2000-2006 blev forsinket. I mange tilfælde blev den uafhængige kontrol vedrørende forvaltnings- og kontrolsystemerne for programperioden 2000-2006 og af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed først påbegyndt i 2003 eller så sent som i 2004, hvilket yderligere mindskede kontrollens præventive effekt. I nogle tilfælde var kontrollen endnu ikke sat igang, eller den var ikke ret langt fremme (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), selv det er fastsat i forordningen, at medlemsstaterne skal bestræbe sig på at fordele kontrollen jævnt over programperioden. |
| --- | --- |

5.51.

Arbejdet med at få afsluttet programmerne for perioden 1994-1999 førte i mange tilfælde til, at etableringen af systemer til uafhængig kontrol i medlemsstaterne i programperioden 2000-2006 blev forsinket. I mange tilfælde blev den uafhængige kontrol vedrørende forvaltnings- og kontrolsystemerne for programperioden 2000-2006 og af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed først påbegyndt i 2003 eller så sent som i 2004, hvilket yderligere mindskede kontrollens præventive effekt. I nogle tilfælde var kontrollen endnu ikke sat igang, eller den var ikke ret langt fremme (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), selv det er fastsat i forordningen, at medlemsstaterne skal bestræbe sig på at fordele kontrollen jævnt over programperioden.

| 5.51. | Kommissionen har også bemærket den sene påbegyndelse af den uafhængige kontrol som et af hovedproblemerne med systemerne i perioden 2000-2006. I vejledningen om stikprøvekontrol i bilag 2 til strukturfondsmanualen er det gjort klart, at selv om kontrollen ikke nødvendigvis skal dække 5 % af udgifterne hvert år, bør den starte tidligt nok til at få en forebyggende virkning og undgå et for stort arbejde i slutningen af perioden. |
| --- | --- |

5.51.

Kommissionen har også bemærket den sene påbegyndelse af den uafhængige kontrol som et af hovedproblemerne med systemerne i perioden 2000-2006. I vejledningen om stikprøvekontrol i bilag 2 til strukturfondsmanualen er det gjort klart, at selv om kontrollen ikke nødvendigvis skal dække 5 % af udgifterne hvert år, bør den starte tidligt nok til at få en forebyggende virkning og undgå et for stort arbejde i slutningen af perioden.

| 5.52. | For nogle af programmernes vedkommende havde medlemsstaten ikke anvendt et passende stikprøvegrundlag, da den udvalgte projekter til kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), eller den havde ikke opstillet kriterier for stikprøveudvælgelsen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.52.

For nogle af programmernes vedkommende havde medlemsstaten ikke anvendt et passende stikprøvegrundlag, da den udvalgte projekter til kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), eller den havde ikke opstillet kriterier for stikprøveudvælgelsen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.52. | Kommissionen har ydet medlemsstaterne vejledning om stikprøvemetoder i tillæg 4 til revisionsmanualen for strukturfondene. |
| --- | --- |

5.52.

Kommissionen har ydet medlemsstaterne vejledning om stikprøvemetoder i tillæg 4 til revisionsmanualen for strukturfondene.

| 5.53. | I forbindelse med flere programmer var det ikke muligt at vurdere indholdet af den uafhængige kontrol, da den først lige var gået igang. I andre tilfælde er det nødvendigt, at revisionernes og rapporternes kvalitet bliver bedre, f.eks. med hensyn til den metode, der anvendes til udvælgelse af kontrolemner under besøg på projekterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Endelig var der et tilfælde, hvor den kontrol, der var foretaget før Rettens revisionsbesøg, var utilstrækkelig, da der praktisk taget ikke var blevet aflagt besøg på projekterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.53.

I forbindelse med flere programmer var det ikke muligt at vurdere indholdet af den uafhængige kontrol, da den først lige var gået igang. I andre tilfælde er det nødvendigt, at revisionernes og rapporternes kvalitet bliver bedre, f.eks. med hensyn til den metode, der anvendes til udvælgelse af kontrolemner under besøg på projekterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Endelig var der et tilfælde, hvor den kontrol, der var foretaget før Rettens revisionsbesøg, var utilstrækkelig, da der praktisk taget ikke var blevet aflagt besøg på projekterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.53. | Tillæg 2 til revisionsmanualen for strukturfondene indeholder vejledning om kravene vedrørende uafhængig kontrol. |
| --- | --- |

5.53.

Tillæg 2 til revisionsmanualen for strukturfondene indeholder vejledning om kravene vedrørende uafhængig kontrol.

For så vidt angår punktet vedrørende Tyskland (Thüringen) ESF i fodnote 76, traf medlemsstaten straks korrigerende foranstaltninger, og ifølge den endelige rapport om den uafhængige kontrol er revisionsbesøgene på stedet for 2003 afsluttet, og der er en god dækningsprocent for revisionen efter artikel 10, stk. 2.

Der var ikke sikret et tilstrækkeligt revisionsspor

| 5.54. | Under revisionen konstaterede Retten et tilfælde, hvor der ikke var noget revisionsspor (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I dette tilfælde var det beløb, som Kommissionen havde angivet som det nationale bidrag til et projekt til bekæmpelse af skolefrafald, fastsat på basis af den antagelse, at det nationale bidrag, når der er tale om en såkaldt fast beløbsordning, pr. definition er lig med bidraget fra Fællesskabet. Det beløb, der reelt indgik i det faste beløb til dette formål, er ikke identificeret, og der er heller ikke aflagt særskilt regnskab for det, så den faktiske nationale medfinansieringssats kan derfor ikke efterprøves. På udgiftssiden vedrører de anmeldte beløb projekter, som ikke svarer til beskrivelsen af aktionen i ESF-programmet, og de omfatter navnlig de fulde omkostninger forbundet med særlige undervisningsplaner og ikke kun meromkostninger som specificeret i programbeskrivelsen. Aktionsomkostninger, som ikke svarer til beskrivelsen, er ikke identificeret som sådan, og der er heller ikke aflagt særskilt regnskab herfor. Endvidere var der to andre programmer, hvor revisionssporet ikke var fuldstændigt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.54.

Under revisionen konstaterede Retten et tilfælde, hvor der ikke var noget revisionsspor (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I dette tilfælde var det beløb, som Kommissionen havde angivet som det nationale bidrag til et projekt til bekæmpelse af skolefrafald, fastsat på basis af den antagelse, at det nationale bidrag, når der er tale om en såkaldt fast beløbsordning, pr. definition er lig med bidraget fra Fællesskabet. Det beløb, der reelt indgik i det faste beløb til dette formål, er ikke identificeret, og der er heller ikke aflagt særskilt regnskab for det, så den faktiske nationale medfinansieringssats kan derfor ikke efterprøves. På udgiftssiden vedrører de anmeldte beløb projekter, som ikke svarer til beskrivelsen af aktionen i ESF-programmet, og de omfatter navnlig de fulde omkostninger forbundet med særlige undervisningsplaner og ikke kun meromkostninger som specificeret i programbeskrivelsen. Aktionsomkostninger, som ikke svarer til beskrivelsen, er ikke identificeret som sådan, og der er heller ikke aflagt særskilt regnskab herfor. Endvidere var der to andre programmer, hvor revisionssporet ikke var fuldstændigt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.54. | Med hensyn til Nederlandene ESF, jf. fodnote 77, kan skolerne selv træffe beslutning om fordelingen af det årlige budget i overensstemmelse med den nationale lovgivning, der fastlægger målene og finansieringsmekanismerne for skolerne. Det er også fastsat, at institutionen omhyggeligt skal føre regnskab for finansieringen og udgifterne og sikre sig, at disse kan identificeres i bogholderiet (forpligtelse til separat regnskabsførelse). Kommissionens kontrolarbejde viste, at dette var tilfældet de steder, hvor der blev aflagt besøg. Fællesskabets bidrag er ikke inkluderet i det samlede beløb, men det nationale budget anvendes til den nationale medfinansiering af ESF-projekterne. Da det nationale finansieringsbidrag til ESF-projekterne er blevet identificeret i både skolernes budget og ansøgningen om ESF-finansiering, som er underskrevet af centerdirektøren, er der klarhed om medfinansieringen og revisionssporet. |
| --- | --- |

5.54.

Med hensyn til Nederlandene ESF, jf. fodnote 77, kan skolerne selv træffe beslutning om fordelingen af det årlige budget i overensstemmelse med den nationale lovgivning, der fastlægger målene og finansieringsmekanismerne for skolerne. Det er også fastsat, at institutionen omhyggeligt skal føre regnskab for finansieringen og udgifterne og sikre sig, at disse kan identificeres i bogholderiet (forpligtelse til separat regnskabsførelse). Kommissionens kontrolarbejde viste, at dette var tilfældet de steder, hvor der blev aflagt besøg. Fællesskabets bidrag er ikke inkluderet i det samlede beløb, men det nationale budget anvendes til den nationale medfinansiering af ESF-projekterne. Da det nationale finansieringsbidrag til ESF-projekterne er blevet identificeret i både skolernes budget og ansøgningen om ESF-finansiering, som er underskrevet af centerdirektøren, er der klarhed om medfinansieringen og revisionssporet.

Det årlige budget for de forskellige skoler er baseret på personantallet år n-2. Der er derfor ingen forbindelse mellem personantallet år n-2 og skolernes faktiske udgifter år n. Dette bekræfter også, at det nationale budget kan anvendes selvstændigt.

Hvad angår Belgien FIUF har medlemsstaten meddelt, at den har truffet de nødvendige foranstaltninger til at sikre et fuldstændigt revisionsspor.

Rettens substansrevision af transaktioner: også i denne programperiode er der fejl, som bekræfter systemsvaghederne

| 5.55. | For at tilvejebringe yderligere bevis for fondenes funktion blev i alt 109 projekter fra 11 programmer (jf. punkt 5.47) udvalgt til substansrevision. Testene afslørede et betydeligt antal tilfælde, hvor bestemmelserne i forordningerne ikke var overholdt: udgifter og projekter var ikke støtteberettigede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), der var ingen dokumentation for udgifterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), Fællesskabets bidrag var beregnet forkert (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) og andre fejl (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Retten fandt fejl af samme type i de programmer, den undersøgte for perioden 1994-1999. |
| --- | --- |

5.55.

For at tilvejebringe yderligere bevis for fondenes funktion blev i alt 109 projekter fra 11 programmer (jf. punkt 5.47) udvalgt til substansrevision. Testene afslørede et betydeligt antal tilfælde, hvor bestemmelserne i forordningerne ikke var overholdt: udgifter og projekter var ikke støtteberettigede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), der var ingen dokumentation for udgifterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), Fællesskabets bidrag var beregnet forkert (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) og andre fejl (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Retten fandt fejl af samme type i de programmer, den undersøgte for perioden 1994-1999.

| 5.55. | Kommissionen vil afslutte sin undersøgelse af Rettens konstateringer og svarene fra de nationale myndigheder og træffe passende foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.55.

Kommissionen vil afslutte sin undersøgelse af Rettens konstateringer og svarene fra de nationale myndigheder og træffe passende foranstaltninger.

Hvad angår fodnote 79, afsnit 4, vedrørende Nederlandene ESF accepterer Kommissionen i et fortolkningsnotat (nr. 108097 af 7.9.2001), at såfremt den endelige støttemodtager ikke selv er den endelige modtager af fællesskabsmidlerne, kan de endelige støttemodtagere udbetale forskud på tilskuddene til de endelige modtagere. De udgifter, de endelige støttemodtagere anmelder til forvaltnings- eller betalingsmyndigheden eller formidlerorganet, skal imidlertid vedrøre de endelige modtageres faktiske udgifter dokumenteret ved kvitterede fakturaer eller dokumenter med tilsvarende beviskraft.

For så vidt angår omtalen af Spanien i fodnote 80, afsnit 1, henviser Kommissionen til sit svar på punkt 5.20 og 5.23 vedrørende underentrepriser.

Med hensyn til Rettens konstateringer vedrørende Belgien FIUF-programmet uden for mål 1 »anmeldelse af omkostninger uden relation til de pågældende programmer eller projekter« accepterer medlemsstaten Rettens bemærkning, og Kommissionen vil sørge for, at fejlen berigtiges.

| 5.56. | Resultaterne af substansrevisionen bekræftede de svagheder i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, der beskrives i punkt 5.48-5.54. De konstaterede fejl adskilte sig ikke markant fra dem, der var konstateret i de foregående år. Det bekræfter Rettens tidligere bemærkning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) om, at Kommissionen bør fortsætte sin kontrol i medlemsstaterne, og at den, hvor det er relevant, bør bringe de bestemmelser i anvendelse, som giver den mulighed for at suspendere de mellemliggende betalinger i tilfælde af alvorlige uregelmæssigheder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), eller når den konstaterer, at forvaltnings- eller kontrolsystemerne er behæftet med betydelige mangler, som vil kunne føre til uregelmæssigheder af systemkarakter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.56.

Resultaterne af substansrevisionen bekræftede de svagheder i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, der beskrives i punkt 5.48-5.54. De konstaterede fejl adskilte sig ikke markant fra dem, der var konstateret i de foregående år. Det bekræfter Rettens tidligere bemærkning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) om, at Kommissionen bør fortsætte sin kontrol i medlemsstaterne, og at den, hvor det er relevant, bør bringe de bestemmelser i anvendelse, som giver den mulighed for at suspendere de mellemliggende betalinger i tilfælde af alvorlige uregelmæssigheder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), eller når den konstaterer, at forvaltnings- eller kontrolsystemerne er behæftet med betydelige mangler, som vil kunne føre til uregelmæssigheder af systemkarakter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.56. | Kommissionen anvender fortsat en stor del af sine revisionsressourcer på at kontrollere medlemsstaternes systemer for indeværende periode. Den henviser til sine svar på punkt 5.8 og 5.40. Den har allerede brugt og vil fortsat om nødvendigt bruge sine beføjelser til at suspendere betalingerne til programmer, for hvilke systemerne frembyder alvorlige svagheder, der udgør en risiko for fællesskabsmidlerne. |
| --- | --- |

5.56.

Kommissionen anvender fortsat en stor del af sine revisionsressourcer på at kontrollere medlemsstaternes systemer for indeværende periode. Den henviser til sine svar på punkt 5.8 og 5.40. Den har allerede brugt og vil fortsat om nødvendigt bruge sine beføjelser til at suspendere betalingerne til programmer, for hvilke systemerne frembyder alvorlige svagheder, der udgør en risiko for fællesskabsmidlerne.

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer

Erklæringerne om, at udgifterne som helhed er lovlige og formelt rigtige, begrænses af alvorlige forbehold med hensyn til forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion i medlemsstaterne

| 5.57. | Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer er helt centrale elementer i Kommissionens reform. Generaldirektørerne for strukturforanstaltninger bekræfter igen, at de har en rimelig forvisning om, at systemerne i deres generaldirektorater giver sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Men generaldirektørerne fremsætter alligevel en række begrundede forbehold med hensyn til forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

5.57.

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer er helt centrale elementer i Kommissionens reform. Generaldirektørerne for strukturforanstaltninger bekræfter igen, at de har en rimelig forvisning om, at systemerne i deres generaldirektorater giver sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Men generaldirektørerne fremsætter alligevel en række begrundede forbehold med hensyn til forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion i medlemsstaterne.

| 5.58. | Generaldirektøren for Regionalpolitiks forbehold er hovedsagelig truffet på grundlag af skrivebordskontrol og revisioner i medlemsstaterne (baseret på de systembeskrivelser, medlemsstaterne havde indsendt) udført af de ansatte i GD'et, men for så vidt angår EFRU, var der endnu kun foretaget et begrænset antal overensstemmelseskontroller og susbstanstest vedrørende den løbende programperiode. Størsteparten af forbeholdene i erklæringen for 2003 — som alle vedrører programperioden 2000-2006 — var også blevet fremsat i 2002. For så vidt angår EFRU tages der således igen forbehold med hensyn til forvaltningssystemerne i to medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I forbindelse med Samhørighedsfonden er der på samme måde taget forbehold med hensyn til kontrolsystemernes funktion i tre medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Det generelle forbehold med hensyn til EF-initiativerne under EFRU (URBAN og Interreg) opretholdes, da analysen af den dokumentation, medlemsstaterne har indsendt, endnu ikke er færdig. Der er ikke fremsat forbehold for så vidt angår tidligere programperioder, hvortil der i 2003 blev udbetalt 2 397 millioner euro. Ingen af forbeholdene er kvantificerede, og der er intet anført om væsentlighed. |
| --- | --- |

5.58.

Generaldirektøren for Regionalpolitiks forbehold er hovedsagelig truffet på grundlag af skrivebordskontrol og revisioner i medlemsstaterne (baseret på de systembeskrivelser, medlemsstaterne havde indsendt) udført af de ansatte i GD'et, men for så vidt angår EFRU, var der endnu kun foretaget et begrænset antal overensstemmelseskontroller og susbstanstest vedrørende den løbende programperiode. Størsteparten af forbeholdene i erklæringen for 2003 — som alle vedrører programperioden 2000-2006 — var også blevet fremsat i 2002. For så vidt angår EFRU tages der således igen forbehold med hensyn til forvaltningssystemerne i to medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I forbindelse med Samhørighedsfonden er der på samme måde taget forbehold med hensyn til kontrolsystemernes funktion i tre medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Det generelle forbehold med hensyn til EF-initiativerne under EFRU (URBAN og Interreg) opretholdes, da analysen af den dokumentation, medlemsstaterne har indsendt, endnu ikke er færdig. Der er ikke fremsat forbehold for så vidt angår tidligere programperioder, hvortil der i 2003 blev udbetalt 2 397 millioner euro. Ingen af forbeholdene er kvantificerede, og der er intet anført om væsentlighed.

| 5.58. | For de tidligere programperioder vedrører betalingerne den afslutningsproces, for hvilken de anvendte procedurer blev anset for at være tilstrækkelige til at give en rimelig sikkerhed. I betragtning af forbeholdenes art mentes kvantificering ikke at være hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

5.58.

For de tidligere programperioder vedrører betalingerne den afslutningsproces, for hvilken de anvendte procedurer blev anset for at være tilstrækkelige til at give en rimelig sikkerhed. I betragtning af forbeholdenes art mentes kvantificering ikke at være hensigtsmæssig.

| 5.59. | For så vidt angår ESF erklærer generaldirektøren for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold sig rimeligt forvisset om, at de underliggende transaktioner som helhed er lovlige og formelt rigtige, men det stemmer ikke overens med det forbehold, der fremsættes med hensyn til delt forvaltning og systemernes funktion i medlemsstaterne. I erklæringen bemærker generaldirektøren, at de ansatte i generaldirektoratet endnu ikke har kunnet efterprøve de ændringer i forvaltnings- og kontrolsystemerne, medlemsstaterne havde foretaget efter Kommissionens kontrol af systemer relateret til 46 % af de planlagte udgifter til perioden 2000-2006 (jf. punkt 5.43). Der anføres intet om sikkerheden for så vidt angår ESF for perioden 1994-1999, hvortil der i 2003 blev udbetalt 768 millioner euro. Den planlagte efterfølgende kontrol af betalingerne vil først blive gennemført ved udgangen af 2004 eller i 2005. |
| --- | --- |

5.59.

For så vidt angår ESF erklærer generaldirektøren for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold sig rimeligt forvisset om, at de underliggende transaktioner som helhed er lovlige og formelt rigtige, men det stemmer ikke overens med det forbehold, der fremsættes med hensyn til delt forvaltning og systemernes funktion i medlemsstaterne. I erklæringen bemærker generaldirektøren, at de ansatte i generaldirektoratet endnu ikke har kunnet efterprøve de ændringer i forvaltnings- og kontrolsystemerne, medlemsstaterne havde foretaget efter Kommissionens kontrol af systemer relateret til 46 % af de planlagte udgifter til perioden 2000-2006 (jf. punkt 5.43). Der anføres intet om sikkerheden for så vidt angår ESF for perioden 1994-1999, hvortil der i 2003 blev udbetalt 768 millioner euro. Den planlagte efterfølgende kontrol af betalingerne vil først blive gennemført ved udgangen af 2004 eller i 2005.

| 5.59. | For programmeringsperioden 2000-2006 vedrører det fremsatte forbehold de systemer i medlemsstaterne, med hensyn til hvilke der er påvist alvorlige svagheder, som medlemsstaterne skal træffe korrigerende foranstaltninger for at afhjælpe. Kommissionen henviser også til svaret på punkt 5.43, for så vidt angår handlingsplanen til opfyldelse af målet for dækning af systemerne. |
| --- | --- |

5.59.

For programmeringsperioden 2000-2006 vedrører det fremsatte forbehold de systemer i medlemsstaterne, med hensyn til hvilke der er påvist alvorlige svagheder, som medlemsstaterne skal træffe korrigerende foranstaltninger for at afhjælpe. Kommissionen henviser også til svaret på punkt 5.43, for så vidt angår handlingsplanen til opfyldelse af målet for dækning af systemerne.

For programmeringsperioden 1994-1999 har generaldirektøren ikke fremsat forbehold vedrørende ESF, fordi det af Retten nævnte udbetalte beløb vedrører sager, der ikke betragtes som problematiske, da de har levet op til procedurerne for en indgående og bilagsbaseret kontrol.

Generaldirektoratet for Beskæftigelse har også inden 2003 ud over udgiftsrevisionerne foretaget systemrevisioner vedrørende anvendelsen af forordning (EF) nr. 2064/97, og der tages hensyn til resultaterne heraf ved afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999.

| 5.60. | Generaldirektøren for Landbrug havde taget forbehold med hensyn til alle EUGFL, Udviklingssektionens betalinger i 2003 til programmer for perioden 2000-2006. Forbeholdet var baseret på forespørgsler om medlemsstaternes systembeskrivelser, som generaldirektoratet endnu ikke havde fået svar på, og på de foreløbige resultater af systemrevisioner i medlemsstaterne. Der var intet overslag over effekten af de svagheder, revisionerne havde afsløret. |
| --- | --- |

5.60.

Generaldirektøren for Landbrug havde taget forbehold med hensyn til alle EUGFL, Udviklingssektionens betalinger i 2003 til programmer for perioden 2000-2006. Forbeholdet var baseret på forespørgsler om medlemsstaternes systembeskrivelser, som generaldirektoratet endnu ikke havde fået svar på, og på de foreløbige resultater af systemrevisioner i medlemsstaterne. Der var intet overslag over effekten af de svagheder, revisionerne havde afsløret.

| 5.61. | Generaldirektøren for Fiskeri havde også taget forbehold for så vidt angår delt forvaltning og systemernes funktion i medlemsstaterne, fordi de bilaterale drøftelser efter de foreløbige resultater af systemrevisionerne i ni medlemsstater endnu ikke er afsluttet. Forbeholdet er ikke kvantificeret og det angives ikke, om det vedrører et væsentligt beløb. |
| --- | --- |

5.61.

Generaldirektøren for Fiskeri havde også taget forbehold for så vidt angår delt forvaltning og systemernes funktion i medlemsstaterne, fordi de bilaterale drøftelser efter de foreløbige resultater af systemrevisionerne i ni medlemsstater endnu ikke er afsluttet. Forbeholdet er ikke kvantificeret og det angives ikke, om det vedrører et væsentligt beløb.

| 5.62. | Generaldirektørerne tager ikke forbehold for så vidt angår perioden 1994-1999, men Rettens revisioner viser, at der fortsat er væsentlige problemer med hensyn til lovlighed og formel rigtighed i de afsluttede programmer. De systemer, der er etableret i medlemsstaterne med henblik på den løbende periode, er også behæftet med betydelige svagheder. Tre af de generaldirektorater, der forvalter strukturforanstaltninger, har fremsat et generelt forbehold med hensyn til systemerne. Generaldirektoratet for Regionalpolitik har kun fremsat forbehold for så vidt angår to medlemsstater. |
| --- | --- |

5.62.

Generaldirektørerne tager ikke forbehold for så vidt angår perioden 1994-1999, men Rettens revisioner viser, at der fortsat er væsentlige problemer med hensyn til lovlighed og formel rigtighed i de afsluttede programmer. De systemer, der er etableret i medlemsstaterne med henblik på den løbende periode, er også behæftet med betydelige svagheder. Tre af de generaldirektorater, der forvalter strukturforanstaltninger, har fremsat et generelt forbehold med hensyn til systemerne. Generaldirektoratet for Regionalpolitik har kun fremsat forbehold for så vidt angår to medlemsstater.

| 5.62. | Manglen på forbehold vedrørende programmerne for 1994-1999 er berettiget i betragtning af de strenge procedurer i generaldirektoraterne og de afslutningsrevisioner, der foretages for at kontrollere afslutningserklæringernes pålidelighed. Den forsikring, generaldirektoraterne i 2003 gav vedrørende perioden 2000-2006, var generelt mere vidtrækkende. Hvert generaldirektorat tog ved fastlæggelsen af sine forbehold hensyn til det udførte revisionsarbejde vedrørende systemerne for perioden 2000-2006 og sin egen revisionsstrategi. Generaldirektoratet for Regionalpolitik tog specielt hensyn til de positive konklusioner, det drog for hovedparten af medlemsstaterne på grundlag af vurderingen af beskrivelsen af systemerne. |
| --- | --- |

5.62.

Manglen på forbehold vedrørende programmerne for 1994-1999 er berettiget i betragtning af de strenge procedurer i generaldirektoraterne og de afslutningsrevisioner, der foretages for at kontrollere afslutningserklæringernes pålidelighed. Den forsikring, generaldirektoraterne i 2003 gav vedrørende perioden 2000-2006, var generelt mere vidtrækkende. Hvert generaldirektorat tog ved fastlæggelsen af sine forbehold hensyn til det udførte revisionsarbejde vedrørende systemerne for perioden 2000-2006 og sin egen revisionsstrategi. Generaldirektoratet for Regionalpolitik tog specielt hensyn til de positive konklusioner, det drog for hovedparten af medlemsstaterne på grundlag af vurderingen af beskrivelsen af systemerne.

Opfølgning af bemærkninger fra tidligere revisionserklæringer

| 5.63. | Rettens tidligere revisioner vedrørende de forvaltnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med strukturforanstaltninger, har vist, at der er svagheder både i Kommissionen og i medlemsstaterne. Disse svagheder har medvirket til, at der er anmeldt udgifter, som ikke var støtteberettigede, og foretaget uberettigede betalinger. I
  bilag 2
  gives en sammenfatning af den udvikling, der er sket for så vidt angår de væsentligste af de forhold vedrørende transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, som Retten konstaterede under sine seneste revisioner. |
| --- | --- |

5.63.

Rettens tidligere revisioner vedrørende de forvaltnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med strukturforanstaltninger, har vist, at der er svagheder både i Kommissionen og i medlemsstaterne. Disse svagheder har medvirket til, at der er anmeldt udgifter, som ikke var støtteberettigede, og foretaget uberettigede betalinger. I
  bilag 2
  gives en sammenfatning af den udvikling, der er sket for så vidt angår de væsentligste af de forhold vedrørende transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, som Retten konstaterede under sine seneste revisioner.

| 5.63. | Kommissionen henviser til svarene på bemærkningerne i bilag 2 og punkt 5.46 vedrørende perioden 2000-2006, 5.37 vedrørende perioden 1994-1999 og 5.62 vedrørende rækkevidden af forsikringen i generaldirektørernes årlige erklæringer. |
| --- | --- |

5.63.

Kommissionen henviser til svarene på bemærkningerne i bilag 2 og punkt 5.46 vedrørende perioden 2000-2006, 5.37 vedrørende perioden 1994-1999 og 5.62 vedrørende rækkevidden af forsikringen i generaldirektørernes årlige erklæringer.

| 5.64. | Retten gennemgik de foranstaltninger, Kommmissionen havde truffet som svar på de bemærkninger, der var fremsat i de seneste revisionserklæringer. Gennemgangen gav ikke anledning til særlige bemærkninger for så vidt angår ESF, EUGFL, Udviklingssektionen, og FIUF. |
| --- | --- |

5.64.

Retten gennemgik de foranstaltninger, Kommmissionen havde truffet som svar på de bemærkninger, der var fremsat i de seneste revisionserklæringer. Gennemgangen gav ikke anledning til særlige bemærkninger for så vidt angår ESF, EUGFL, Udviklingssektionen, og FIUF.

| 5.65. | GD for Regionalpolitik havde fulgt op på Rettens bemærkninger vedrørende EFRU, selv om der i nogle tilfælde var gået lang tid, før GD'et havde taget stilling og iværksat hensigtsmæssige tilbagesøgningsprocedurer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Der er dog sager, hvor der ikke er iværksat tilbagesøgningsprocedurer, eller hvor man ikke fuldt ud havde taget hensyn til Rettens bemærkninger, da man tilbagesøgte de pågældende beløb (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.65.

GD for Regionalpolitik havde fulgt op på Rettens bemærkninger vedrørende EFRU, selv om der i nogle tilfælde var gået lang tid, før GD'et havde taget stilling og iværksat hensigtsmæssige tilbagesøgningsprocedurer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Der er dog sager, hvor der ikke er iværksat tilbagesøgningsprocedurer, eller hvor man ikke fuldt ud havde taget hensyn til Rettens bemærkninger, da man tilbagesøgte de pågældende beløb (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.65. | Der er finansielle korrektionsprocedurer i gang for både Nordrhein-Westfalen og Piemonte. Kommissionen agter også at afslutte sagen vedrørende lufthavnsinfrastruktur i 2004, idet der i betragtning af de italienske myndigheders argumenter og resultaterne af en juridisk analyse ikke vil blive foretaget tilbagesøgning. Den anden italienske og den britiske sag blev behandlet ved afslutningen af programmerne, og Kommissionen mener, at der er foretaget passende korrektioner. |
| --- | --- |

5.65.

Der er finansielle korrektionsprocedurer i gang for både Nordrhein-Westfalen og Piemonte. Kommissionen agter også at afslutte sagen vedrørende lufthavnsinfrastruktur i 2004, idet der i betragtning af de italienske myndigheders argumenter og resultaterne af en juridisk analyse ikke vil blive foretaget tilbagesøgning. Den anden italienske og den britiske sag blev behandlet ved afslutningen af programmerne, og Kommissionen mener, at der er foretaget passende korrektioner.

Konklusion og anbefalinger

| 5.66. | Den reform, der begyndte i 2001, har styrket det interne kontrolmiljø i Kommissionen. Men Retten kan endnu ikke basere sin revisionserklæring på generaldirektørernes erklæringer. |
| --- | --- |

5.66.

Den reform, der begyndte i 2001, har styrket det interne kontrolmiljø i Kommissionen. Men Retten kan endnu ikke basere sin revisionserklæring på generaldirektørernes erklæringer.

| 5.66. | Med arbejdet for at forbedre erklæringernes indhold og øge deres rækkevidde og ligeledes overvågningen af overholdelsen af de standarder, erklæringerne bygger på, søger Kommissionen at gøre de årlige erklæringer til en pålidelig indikator for sine resultater og sin strategi for behandling af de påviste risici, således at Retten kan anvende dem som grundlag for sin revisionserklæring. |
| --- | --- |

5.66.

Med arbejdet for at forbedre erklæringernes indhold og øge deres rækkevidde og ligeledes overvågningen af overholdelsen af de standarder, erklæringerne bygger på, søger Kommissionen at gøre de årlige erklæringer til en pålidelig indikator for sine resultater og sin strategi for behandling af de påviste risici, således at Retten kan anvende dem som grundlag for sin revisionserklæring.

| 5.67. | Der er kun sket få fremskridt med henblik på at få afsluttet programmerne for programperioden 1994-1999, hvilket i vid udstrækning skyldes, at den dokumentation, medlemsstaterne har indsendt sammen med anmodningerne om endelige betalinger, er ufuldstændig og uhensigtsmæssig, samt at Kommissionen har problemer med at behandle sagsakterne. I de undersøgte sager overholdt medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer ikke kravene i forordningerne fuldt ud. Kontrollen af udgifterne var utilstrækkelig, og der kan sættes spørgsmålstegn ved, om de erklæringer, der er vedlagt anmodningerne om endelige betalinger, er pålidelige. Retten konstaterede de samme problemer, som den allerede havde påvist i forbindelse med afslutningen af de foregående programperioder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.67.

Der er kun sket få fremskridt med henblik på at få afsluttet programmerne for programperioden 1994-1999, hvilket i vid udstrækning skyldes, at den dokumentation, medlemsstaterne har indsendt sammen med anmodningerne om endelige betalinger, er ufuldstændig og uhensigtsmæssig, samt at Kommissionen har problemer med at behandle sagsakterne. I de undersøgte sager overholdt medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer ikke kravene i forordningerne fuldt ud. Kontrollen af udgifterne var utilstrækkelig, og der kan sættes spørgsmålstegn ved, om de erklæringer, der er vedlagt anmodningerne om endelige betalinger, er pålidelige. Retten konstaterede de samme problemer, som den allerede havde påvist i forbindelse med afslutningen af de foregående programperioder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.67. | På basis af revisionsarbejdet med henblik på afslutning, undersøgelsen af de fremlagte afslutningsdokumenter for de 1 104 programmer, der skal afsluttes, og resultaterne af de udførte afslutningsrevisioner mener Kommissionen, at medlemsstaterne generelt i høj grad har bestræbt sig på at leve op til kravene i forordning (EF) nr. 2064/97, og at den kontrol, medlemsstaterne har foretaget inden afslutningen, har været af betydeligt større omfang, end det var tilfældet for de foregående perioders vedkommende. |
| --- | --- |

5.67.

På basis af revisionsarbejdet med henblik på afslutning, undersøgelsen af de fremlagte afslutningsdokumenter for de 1 104 programmer, der skal afsluttes, og resultaterne af de udførte afslutningsrevisioner mener Kommissionen, at medlemsstaterne generelt i høj grad har bestræbt sig på at leve op til kravene i forordning (EF) nr. 2064/97, og at den kontrol, medlemsstaterne har foretaget inden afslutningen, har været af betydeligt større omfang, end det var tilfældet for de foregående perioders vedkommende.

Den strategi, Kommissionen har indført for afslutning af programmerne for 1994-1999, har mindsket risikoen for, at der foretages endelige betalinger for uretmæssige udgifter. Især har Kommissionen som resultat af undersøgelsen af artikel 8-erklæringerne anmodet medlemsstaterne om at redegøre nærmere for spørgsmål vedrørende afslutningsprocessen eller om nødvendigt at foretage yderligere revisionsarbejde. Den har i en række tilfælde iværksat procedurer for finansiel korrektion på grundlag af undersøgelsen af artikel 8-erklæringer og vil i andre tilfælde gøre det samme på grundlag af afslutningsrevisionerne. Kommissionen vil tage hensyn til Rettens bemærkninger i sine egne revisioner, og den vil følge op på Rettens konstateringer af uretmæssige udgifter i de programmer, den har revideret, og foretage passende korrektioner.

| 5.68. | Forordningernes krav til forvaltnings- og kontrolsystemer var blevet styrket i forbindelse med perioden 2000-2006, men Rettens revision viste, at systemerne er behæftet med betydelige svagheder. Rettens test viste, at fejlene var af samme type som dem, den konstaterede vedrørende perioden 1994-1999. Medmindre systemerne forbedres væsentligt, vil man ikke kunne undgå, at der igen vil opstå problemer af samme slags som dem, der opstod under afslutningen af programmerne for perioden 1994-1999. |
| --- | --- |

5.68.

Forordningernes krav til forvaltnings- og kontrolsystemer var blevet styrket i forbindelse med perioden 2000-2006, men Rettens revision viste, at systemerne er behæftet med betydelige svagheder. Rettens test viste, at fejlene var af samme type som dem, den konstaterede vedrørende perioden 1994-1999. Medmindre systemerne forbedres væsentligt, vil man ikke kunne undgå, at der igen vil opstå problemer af samme slags som dem, der opstod under afslutningen af programmerne for perioden 1994-1999.

| 5.68. | Kommissionen følger for disse spørgsmål en flerårig strategi, som omfatter det efter risiciene påkrævede revisionsarbejde for indeværende periode og under hensyntagen til andre prioriteter desuden anvendelse af »enkeltrevision« for at maksimere virkningerne af dens eget og medlemsstaternes revisionsarbejde. Det indebærer en bedre udveksling af kontrolresultater med medlemsstaterne inden for de nuværende lovgivningsrammer og koordinering af revisionsarbejde for at undgå overlapning og sikre en god dækning af de systemer, der efter både Kommissionens og de nationale revisorers opfattelse frembyder de største risici. Kommissionen yder desuden medlemsstaterne vejledning og giver dem eksempler på god praksis. |
| --- | --- |

5.68.

Kommissionen følger for disse spørgsmål en flerårig strategi, som omfatter det efter risiciene påkrævede revisionsarbejde for indeværende periode og under hensyntagen til andre prioriteter desuden anvendelse af »enkeltrevision« for at maksimere virkningerne af dens eget og medlemsstaternes revisionsarbejde. Det indebærer en bedre udveksling af kontrolresultater med medlemsstaterne inden for de nuværende lovgivningsrammer og koordinering af revisionsarbejde for at undgå overlapning og sikre en god dækning af de systemer, der efter både Kommissionens og de nationale revisorers opfattelse frembyder de største risici. Kommissionen yder desuden medlemsstaterne vejledning og giver dem eksempler på god praksis.

| 5.69. | Forvaltningen af strukturforanstaltninger er delt mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og derfor er det systemerne i medlemsstaterne, der er de centrale systemer til overvågning og kontrol af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Det er imidlertid Kommissionen, som er ansvarlig for at gennemføre budgettet. I betragtning af de mange svagheder, som disse systemer er behæftet med (jf. f.eks.
  bilag 1
  ), bør Kommissionen kræve, at medlemsstaterne forbedrer deres systemer. Er der tale om alvorlige systemsvagheder, bør Kommissionen benytte sig af muligheden for at suspendere betalingerne. På baggrund af udvidelsen af Fællesskabet og den metode, der skal anvendes i den næste programperiode, bør Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne søge at styrke og rationalisere finanskontrolrammen for strukturforanstaltninger yderligere, og herunder opstille en klar og altomfattende strategi for revision og kontrol som anbefalet af Retten i den for nyligt afgivne udtalelse om en enkelt revisionsmodel (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.69.

Forvaltningen af strukturforanstaltninger er delt mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og derfor er det systemerne i medlemsstaterne, der er de centrale systemer til overvågning og kontrol af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Det er imidlertid Kommissionen, som er ansvarlig for at gennemføre budgettet. I betragtning af de mange svagheder, som disse systemer er behæftet med (jf. f.eks.
  bilag 1
  ), bør Kommissionen kræve, at medlemsstaterne forbedrer deres systemer. Er der tale om alvorlige systemsvagheder, bør Kommissionen benytte sig af muligheden for at suspendere betalingerne. På baggrund af udvidelsen af Fællesskabet og den metode, der skal anvendes i den næste programperiode, bør Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne søge at styrke og rationalisere finanskontrolrammen for strukturforanstaltninger yderligere, og herunder opstille en klar og altomfattende strategi for revision og kontrol som anbefalet af Retten i den for nyligt afgivne udtalelse om en enkelt revisionsmodel (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.69. | De forvaltnings- og kontrolstandarder, medlemsstaterne skal opfylde, er fastlagt i forordningerne, og Kommissionen søger at sikre, at de overholdes. Som led i de normale revisionsprocedurer og -standarder giver Kommissionen medlemsstaterne detaljerede anbefalinger, når der identificeres mangler, og følger op på de krævede forbedringer. Den bruger om nødvendigt sine beføjelser til at suspendere betalingerne og anvende finansielle korrektioner for programmerne, når den må konkludere, at svaghederne i deres systemer indebærer en alvorlig risiko for fællesskabsmidlerne. Kommissionen er i gang med nøje at undersøge forvaltnings- og kontrolsystemerne i de nye medlemsstater for indeværende programperiode. Den har allerede foreslået en forvaltnings- og kontrolramme for den kommende periode, som bygger på de hidtidige erfaringer ved yderligere at styrke og præcisere medlemsstaternes ansvar med hensyn til kontrol, samtidig med at proportionalitetshensynet tilgodeses. |
| --- | --- |

5.69.

De forvaltnings- og kontrolstandarder, medlemsstaterne skal opfylde, er fastlagt i forordningerne, og Kommissionen søger at sikre, at de overholdes. Som led i de normale revisionsprocedurer og -standarder giver Kommissionen medlemsstaterne detaljerede anbefalinger, når der identificeres mangler, og følger op på de krævede forbedringer. Den bruger om nødvendigt sine beføjelser til at suspendere betalingerne og anvende finansielle korrektioner for programmerne, når den må konkludere, at svaghederne i deres systemer indebærer en alvorlig risiko for fællesskabsmidlerne. Kommissionen er i gang med nøje at undersøge forvaltnings- og kontrolsystemerne i de nye medlemsstater for indeværende programperiode. Den har allerede foreslået en forvaltnings- og kontrolramme for den kommende periode, som bygger på de hidtidige erfaringer ved yderligere at styrke og præcisere medlemsstaternes ansvar med hensyn til kontrol, samtidig med at proportionalitetshensynet tilgodeses.

OPFØLGNING AF BEMÆRKNINGERNE I SÆRBERETNING NR. 7/2000 OM DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLAND OG DET SÆRLIGE STØTTEPROGRAM FOR FRED OG FORSONING I NORDIRLAND OG DE TILGRÆNSENDE COUNTIES I IRLAND (1995-1999)

Særberetningens indhold og de væsentligste anbefalinger

| 5.70 | Særberetningen omhandlede lovligheden og den formelle rigtighed af Fællesskabets midler til de to programmer og undersøgte på grundlag af et bredt udvalg af foranstaltninger og projekter, hvorvidt de procedurer, der blev anvendt til udbetaling af midlerne, var effektive og produktive. |
| --- | --- |

5.70

Særberetningen omhandlede lovligheden og den formelle rigtighed af Fællesskabets midler til de to programmer og undersøgte på grundlag af et bredt udvalg af foranstaltninger og projekter, hvorvidt de procedurer, der blev anvendt til udbetaling af midlerne, var effektive og produktive.

| 5.71. | De væsentligste anbefalinger for så vidt angår Den Internationale Fond for Irland (IFI) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) og det særlige støtteprogram for fred og forsoning (Peace-programmet) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) drøftes i det følgende. |
| --- | --- |

5.71.

De væsentligste anbefalinger for så vidt angår Den Internationale Fond for Irland (IFI) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) og det særlige støtteprogram for fred og forsoning (Peace-programmet) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) drøftes i det følgende.

Den Internationale Fond for Irland

Vurdering af de finansielle behov

| 5.72. | I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2236/2002 fra december 2002, som omhandler de finansielle bidrag fra Fællesskabet for 2003 og 2004, skal der forud for hver enkelt betaling til IFI foretages en vurdering af fondens behov. Kommissionen og IFI har aftalt, hvad denne vurdering specifikt skal omfatte. De er også blevet enige om, at Kommissionen foretager betaling, hver gang kassebeholdningen falder til et niveau svarende til et beløb, som er lig med eller mindre end to års betalinger (til projekterne). Selv om det betyder, at IFI's kontantbeholdning reduceres kraftigt i forhold til, hvad der er tilfældet i dag, vil der stadig være et uberettiget stort beløb i kontanter til rådighed. |
| --- | --- |

5.72.

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2236/2002 fra december 2002, som omhandler de finansielle bidrag fra Fællesskabet for 2003 og 2004, skal der forud for hver enkelt betaling til IFI foretages en vurdering af fondens behov. Kommissionen og IFI har aftalt, hvad denne vurdering specifikt skal omfatte. De er også blevet enige om, at Kommissionen foretager betaling, hver gang kassebeholdningen falder til et niveau svarende til et beløb, som er lig med eller mindre end to års betalinger (til projekterne). Selv om det betyder, at IFI's kontantbeholdning reduceres kraftigt i forhold til, hvad der er tilfældet i dag, vil der stadig være et uberettiget stort beløb i kontanter til rådighed.

| 5.72. | Selv om det juridiske krav om vurdering af fondens finansielle behov inden betaling først blev indført ved 2002-forordningen på grundlag af Rettens anbefalinger i særberetningen og en revision, som Kommissionen foretog i slutningen af 2000, var Kommissionen begyndt at tilpasse Fællesskabets betalinger til det nuværende mål i samarbejde med fondens bestyrelse allerede i 2000 under den foregående forordning. Kommissionen erkender, at den nuværende kassebeholdning på IFI’s bankkonti overstiger fondens umiddelbare behov. Kommissionen vil inden for den nærmeste fremtid revurdere fondens finansielle situation, og den forventer, at kassebeholdningen vil falde til målniveauet svarende til to års betalinger til projekter ved udgangen af 2004. Renterne af kassebeholdningen anvendes til fondens aktiviteter. |
| --- | --- |

5.72.

Selv om det juridiske krav om vurdering af fondens finansielle behov inden betaling først blev indført ved 2002-forordningen på grundlag af Rettens anbefalinger i særberetningen og en revision, som Kommissionen foretog i slutningen af 2000, var Kommissionen begyndt at tilpasse Fællesskabets betalinger til det nuværende mål i samarbejde med fondens bestyrelse allerede i 2000 under den foregående forordning. Kommissionen erkender, at den nuværende kassebeholdning på IFI’s bankkonti overstiger fondens umiddelbare behov. Kommissionen vil inden for den nærmeste fremtid revurdere fondens finansielle situation, og den forventer, at kassebeholdningen vil falde til målniveauet svarende til to års betalinger til projekter ved udgangen af 2004. Renterne af kassebeholdningen anvendes til fondens aktiviteter.

| 5.73. | Kravet om, at der skal foretages en vurdering, før der foretages betaling, blev ikke indført med Rådets forordning (EF) nr. 214/2000 af 24. januar 2000. Kommissionen har i stedet valgt at ændre ordningen for forskudsbetalinger, så der nu ikke længere udbetales et forskud på 80 % af det årlige bidrag, men to forskud på 40 %. |
| --- | --- |

5.73.

Kravet om, at der skal foretages en vurdering, før der foretages betaling, blev ikke indført med Rådets forordning (EF) nr. 214/2000 af 24. januar 2000. Kommissionen har i stedet valgt at ændre ordningen for forskudsbetalinger, så der nu ikke længere udbetales et forskud på 80 % af det årlige bidrag, men to forskud på 40 %.

| 5.73. | Da 2000-forordningen blev forberedt, havde Kommissionen endnu ikke modtaget den officielle anbefaling, der blev fremsat i særberetningen. Da Kommissionen modtog den, foreslog den det nye krav i 2002-forordningen. Siden 2000 har bestyrelsesformanden på anmodning af Kommissionen imidlertid for hver betaling undertegnet en erklæring om, at hvis fondens finansielle situation er sådan, at de nye midler ikke med sikkerhed kan udnyttes, eller at eksisterende midler forbliver uudnyttede, vil fonden tilbagebetale pengene til Kommissionen. |
| --- | --- |

5.73.

Da 2000-forordningen blev forberedt, havde Kommissionen endnu ikke modtaget den officielle anbefaling, der blev fremsat i særberetningen. Da Kommissionen modtog den, foreslog den det nye krav i 2002-forordningen. Siden 2000 har bestyrelsesformanden på anmodning af Kommissionen imidlertid for hver betaling undertegnet en erklæring om, at hvis fondens finansielle situation er sådan, at de nye midler ikke med sikkerhed kan udnyttes, eller at eksisterende midler forbliver uudnyttede, vil fonden tilbagebetale pengene til Kommissionen.

Kriterierne for bedømmelse af projektansøgninger er hensigtsmæssige, de anvendes konsekvent og finder almindelig tilslutning

| 5.74. | Kommissionen har ikke udsendt retningslinjer eller instrukser, men den har fremsat anbefalinger i forbindelse med sine revisioner. Som følge af disse anbefalinger udsendte IFI i begyndelsen af 2004 en håndbog om tilskud, som behandler bedømmelse af projektansøgninger. |
| --- | --- |

5.74.

Kommissionen har ikke udsendt retningslinjer eller instrukser, men den har fremsat anbefalinger i forbindelse med sine revisioner. Som følge af disse anbefalinger udsendte IFI i begyndelsen af 2004 en håndbog om tilskud, som behandler bedømmelse af projektansøgninger.

| 5.74. | Kommissionen ønsker at påpege, at fonden er en uafhængig juridisk person, der udøver sin virksomhed på grundlag af finansieringsregler, som er baseret på en international aftale mellem to medlemsstater og andre donorregeringer. Kommissionen har observatørstatus i fondens bestyrelse og kan øve indflydelse på, men ikke bestemme dens politik. |
| --- | --- |

5.74.

Kommissionen ønsker at påpege, at fonden er en uafhængig juridisk person, der udøver sin virksomhed på grundlag af finansieringsregler, som er baseret på en international aftale mellem to medlemsstater og andre donorregeringer. Kommissionen har observatørstatus i fondens bestyrelse og kan øve indflydelse på, men ikke bestemme dens politik.

| 5.75. | Denne håndbog giver nogen vejledning i, hvilke områder der skal vurderes, og hvor man kan finde udtalelser fra andre potentielle bidragydere, men IFI har ikke besluttet, hvilke detaljerede bedømmelseskriterier den skal anvende for at få opfyldt sine egne mål. Den generelle vejledning i håndbogen dækker ikke i tilstrækkelig grad alle de typer projekter, der finansieres af IFI. |
| --- | --- |

5.75.

Denne håndbog giver nogen vejledning i, hvilke områder der skal vurderes, og hvor man kan finde udtalelser fra andre potentielle bidragydere, men IFI har ikke besluttet, hvilke detaljerede bedømmelseskriterier den skal anvende for at få opfyldt sine egne mål. Den generelle vejledning i håndbogen dækker ikke i tilstrækkelig grad alle de typer projekter, der finansieres af IFI.

| 5.75. | Kommissionen har tilskyndet IFI til at udvikle sine kriterier og procedurer for vurdering af projektansøgninger, og det vil den fortsat gøre. En strategiundersøgelse, som nu er i gang, skulle åbne mulighed for yderligere fremskridt. |
| --- | --- |

5.75.

Kommissionen har tilskyndet IFI til at udvikle sine kriterier og procedurer for vurdering af projektansøgninger, og det vil den fortsat gøre. En strategiundersøgelse, som nu er i gang, skulle åbne mulighed for yderligere fremskridt.

Rutinemæssig overvågning af Fællesskabets bidrag til IFI's projekter og evaluering af projekternes resultater

| 5.76. | IFI overvåger med jævne mellemrum projekternes finansielle gennemførelse, men den overvåger ikke regelmæssigt de ikke-finansielle informationer og udelukker dermed enhver evaluering af de finansierede projekters resultater. |
| --- | --- |

5.76.

IFI overvåger med jævne mellemrum projekternes finansielle gennemførelse, men den overvåger ikke regelmæssigt de ikke-finansielle informationer og udelukker dermed enhver evaluering af de finansierede projekters resultater.

| 5.76. | Kommissionen er enig i, at IFI’s overvågning af virkningen af dens aktiviteter kunne forbedres. I 2004 er det hensigten, at eksterne konsulenter skal foretage en vurdering for at bistå med den igangværende strategiundersøgelse. |
| --- | --- |

5.76.

Kommissionen er enig i, at IFI’s overvågning af virkningen af dens aktiviteter kunne forbedres. I 2004 er det hensigten, at eksterne konsulenter skal foretage en vurdering for at bistå med den igangværende strategiundersøgelse.

Det særlige støtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgrænsende counties i Irland (1995-1999)

Yderligere bistand til de gennemførende organer, som sikrer, at der anvendes konsekvente kriterier for udvælgelse af lokalsamfundsprojekter og sociale grupper, samt vejledning og midler til bistand til samme projekter og grupper

| 5.77. | Programmet definerer lokalsamfundsprojekter og sociale grupper og omfatter udvælgelseskriterier, som videreudvikles i programtillægget (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Forvaltningsmyndigheden udsendte yderligere vejledning i begyndelsen af 2003, ved udgangen af 2003 og i begyndelsen af 2004. Det er i overensstemmelse med Rettens anbefaling, selv om mange af retningslinjerne først kom ret sent i programmets løbetid. |
| --- | --- |

5.77.

Programmet definerer lokalsamfundsprojekter og sociale grupper og omfatter udvælgelseskriterier, som videreudvikles i programtillægget (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Forvaltningsmyndigheden udsendte yderligere vejledning i begyndelsen af 2003, ved udgangen af 2003 og i begyndelsen af 2004. Det er i overensstemmelse med Rettens anbefaling, selv om mange af retningslinjerne først kom ret sent i programmets løbetid.

| 5.77. | Vejledningen blev forsinket på grund af indførelsen af de nye administrative ordninger. |
| --- | --- |

5.77.

Vejledningen blev forsinket på grund af indførelsen af de nye administrative ordninger.

| 5.78. | Midlerne til teknisk bistand blev øget fra 18,8 millioner euro til 50,5 millioner euro i december 2003. |
| --- | --- |

5.78.

Midlerne til teknisk bistand blev øget fra 18,8 millioner euro til 50,5 millioner euro i december 2003.

| 5.78. | Kommissionen tilskyndede til forhøjelsen. Teknisk bistand er af afgørende betydning for, at programmet kan gennemføres med størst mulig deltagelse af lokalsamfundet og NGO’er. |
| --- | --- |

5.78.

Kommissionen tilskyndede til forhøjelsen. Teknisk bistand er af afgørende betydning for, at programmet kan gennemføres med størst mulig deltagelse af lokalsamfundet og NGO’er.

De finansielle behov vurderes på grundlag af projekterede aktiviteter

| 5.79. | Den finansielle bevilling til Peace II-programmet blev besluttet af Det Europæiske Råd i marts 1999 og beløb sig til 500 millioner euro. Denne bevilling var imidlertid blot baseret på en projektering af den finansielle tildeling til Peace 1-programmet. |
| --- | --- |

5.79.

Den finansielle bevilling til Peace II-programmet blev besluttet af Det Europæiske Råd i marts 1999 og beløb sig til 500 millioner euro. Denne bevilling var imidlertid blot baseret på en projektering af den finansielle tildeling til Peace 1-programmet.

| 5.79. | PEACE I-programmet havde brugt 98 % af den finansielle tildeling, og der aftaltes en tilsvarende tildeling til PEACE II. |
| --- | --- |

5.79.

PEACE I-programmet havde brugt 98 % af den finansielle tildeling, og der aftaltes en tilsvarende tildeling til PEACE II.

Gennemgang af de ikke-statslige organers arbejde

| 5.80. | De lokale strategiske partnerskaber, de formidlende finansieringsorganer og task-forcerne, som County Council står i spidsen for, blev oprettet formelt i henholdsvis april 2002, ved udgangen af 2001 og midt i 2002. Senere har forvaltningsmyndigheden foretaget en vurdering (offentliggjort i august 2003) af undersøgelsen om, hvorvidt hver enkelt gennemførelsesorgans administration af Peace II-programmmet er i overensstemmelse med både de gældende vejledende noter og den kontrakt, de har indgået med forvaltningsmyndigheden. |
| --- | --- |

5.80.

De lokale strategiske partnerskaber, de formidlende finansieringsorganer og task-forcerne, som County Council står i spidsen for, blev oprettet formelt i henholdsvis april 2002, ved udgangen af 2001 og midt i 2002. Senere har forvaltningsmyndigheden foretaget en vurdering (offentliggjort i august 2003) af undersøgelsen om, hvorvidt hver enkelt gennemførelsesorgans administration af Peace II-programmmet er i overensstemmelse med både de gældende vejledende noter og den kontrakt, de har indgået med forvaltningsmyndigheden.

| 5.81. | Anbefalingen er blevet fulgt, men gennemgangen blev foretaget sent i programmets løbetid. Endvidere bør de myndigheder, der er ansvarlige for at gennemføre programmet, følge op på situationen med regelmæssige mellemrum. |
| --- | --- |

5.81.

Anbefalingen er blevet fulgt, men gennemgangen blev foretaget sent i programmets løbetid. Endvidere bør de myndigheder, der er ansvarlige for at gennemføre programmet, følge op på situationen med regelmæssige mellemrum.

| 5.81. | Gennemførelsesorganerne måtte have tid til at blive etableret, inden undersøgelsen påbegyndtes. Forvaltningsmyndigheden agter at følge erfaringerne op i hele den periode, programmet varer. |
| --- | --- |

5.81.

Gennemførelsesorganerne måtte have tid til at blive etableret, inden undersøgelsen påbegyndtes. Forvaltningsmyndigheden agter at følge erfaringerne op i hele den periode, programmet varer.

Dokumenterede projektbedømmelser i henhold til specifikke, skriftlige kriterier

| 5.82. | Kriterierne for projektbedømmelse indgår som en del af programmet og programtillægget, og de er yderligere defineret i de vejledende noter, forvaltningsmyndigheden har udsendt. Der er også indført checklister. |
| --- | --- |

5.82.

Kriterierne for projektbedømmelse indgår som en del af programmet og programtillægget, og de er yderligere defineret i de vejledende noter, forvaltningsmyndigheden har udsendt. Der er også indført checklister.

Indførelse af egnede kontrolmekanismer

| 5.83. | Begge medlemsstater har forelagt beskrivelser af deres forvaltnings- og kontrolsystemer for Peace II-programmet for Kommissionen i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 438/2001, selv om ingen af dem overholdt fristen. Kommissionen har forvisset sig om, at Irlands systembeskrivelser overholder de fastsatte normer. Men for Det Forenede Kongeriges vedkommende er dette endnu ikke tilfældet. Hertil kommer, at Kommissionen i december 2003 foretog overensstemmelsesrevision i Irland og Nordirland vedrørende de systemer, der var oprettet som meddelt i beskrivelserne. Revisionen viste, at der var visse svagheder, og at strukturerne først var blevet etableret sent. |
| --- | --- |

5.83.

Begge medlemsstater har forelagt beskrivelser af deres forvaltnings- og kontrolsystemer for Peace II-programmet for Kommissionen i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 438/2001, selv om ingen af dem overholdt fristen. Kommissionen har forvisset sig om, at Irlands systembeskrivelser overholder de fastsatte normer. Men for Det Forenede Kongeriges vedkommende er dette endnu ikke tilfældet. Hertil kommer, at Kommissionen i december 2003 foretog overensstemmelsesrevision i Irland og Nordirland vedrørende de systemer, der var oprettet som meddelt i beskrivelserne. Revisionen viste, at der var visse svagheder, og at strukturerne først var blevet etableret sent.

| 5.83. | Den forsinkede indførelse af de nye administrative ordninger førte til en forsinket fremlæggelse af systembeskrivelserne. |
| --- | --- |

5.83.

Den forsinkede indførelse af de nye administrative ordninger førte til en forsinket fremlæggelse af systembeskrivelserne.

Kommissionen er i gang med at følge sin revision i Nordirland op og vil sikre, at svaghederne afhjælpes. Den vigtigste mangel skyldtes, at de uafhængige revisioner, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 438/2001, blev indledt på et sent tidspunkt.

| 5.84. | Forvaltningsmyndigheden har efterfølgende udsendt en vejledende note om finanskontrol og checklister med henblik på den kontrol, der skal foretages i henhold til forordningen. I 2004 er der endvidere blevet afholdt uddannelsesseminarer om kontrol og efterprøvning af forvaltnings- og kontrolsystemer og andre relevante forvaltningsspørgsmål. |
| --- | --- |

5.84.

Forvaltningsmyndigheden har efterfølgende udsendt en vejledende note om finanskontrol og checklister med henblik på den kontrol, der skal foretages i henhold til forordningen. I 2004 er der endvidere blevet afholdt uddannelsesseminarer om kontrol og efterprøvning af forvaltnings- og kontrolsystemer og andre relevante forvaltningsspørgsmål.

Vurdering af synergien og samordningen mellem IFI og strukturfondene

| 5.85. | IFI deltager i møderne i overvågningsudvalget for Peace II-programmet som observatør, og Kommissionen sidder i IFI's bestyrelse som observatør, men det er den eneste form for samordning. Forvaltningsmyndigheden er stadig ikke medlem af IFI's bestyrelse. Der er ingen operationelle kontakter, som kan sikre regelmæssig og konkret samordning mellem IFI og Peace II-programmets forvaltnings- eller betalingsmyndighed. Det er derfor ikke muligt at skabe nogen bevidst synergieffekt mellem IFI's og Peace II-programmets aktiviteter. |
| --- | --- |

5.85.

IFI deltager i møderne i overvågningsudvalget for Peace II-programmet som observatør, og Kommissionen sidder i IFI's bestyrelse som observatør, men det er den eneste form for samordning. Forvaltningsmyndigheden er stadig ikke medlem af IFI's bestyrelse. Der er ingen operationelle kontakter, som kan sikre regelmæssig og konkret samordning mellem IFI og Peace II-programmets forvaltnings- eller betalingsmyndighed. Det er derfor ikke muligt at skabe nogen bevidst synergieffekt mellem IFI's og Peace II-programmets aktiviteter.

| 5.85. | Kommissionen er enig i, at der ud over de eksisterende koordineringsmekanismer er behov for mere systematiske ordninger for koordinering af beslutningerne om både IFI’s og PEACE II-programmets deltagelse i projekter.
  Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at hjælpe IFI- og PEACE II-forvaltningen med at udvikle den mulige synergi, og den vil fremme nogle praktiske forslag (f.eks. fælles tjeklister), som i øjeblikket drøftes mellem de to forvaltningsmyndigheder. |
| --- | --- |

5.85.

Kommissionen er enig i, at der ud over de eksisterende koordineringsmekanismer er behov for mere systematiske ordninger for koordinering af beslutningerne om både IFI’s og PEACE II-programmets deltagelse i projekter.

Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at hjælpe IFI- og PEACE II-forvaltningen med at udvikle den mulige synergi, og den vil fremme nogle praktiske forslag (f.eks. fælles tjeklister), som i øjeblikket drøftes mellem de to forvaltningsmyndigheder.

| 5.86. | For så vidt angår projekter, som finansieres fra flere kilder, er der ingen formel ordning eller procedure, hvorefter man vurderer, hvilket finansieringsorgan der bedst vil være i stand til at sørge for fordelingen af midlerne og forvaltningen af projekterne, og det er heller ikke planlagt at indføre en sådan inden for den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

5.86.

For så vidt angår projekter, som finansieres fra flere kilder, er der ingen formel ordning eller procedure, hvorefter man vurderer, hvilket finansieringsorgan der bedst vil være i stand til at sørge for fordelingen af midlerne og forvaltningen af projekterne, og det er heller ikke planlagt at indføre en sådan inden for den nærmeste fremtid.

VIGTIGSTE BEMÆRKNINGER I SÆRBERETNING NR. 4/2004 OM PROGRAMMERINGEN AF INTERREG III (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100)

| 5.87. | EF-initiativet Interreg blev oprettet i 1990 i et forsøg på at bringe grænseregionerne ud af deres isolation. Initiativet tilskynder partnere i forskellige medlemsstater til at samarbejde og er således med til at åbne grænserne. Det blev videreført i perioden 1994-1999 (Interreg II) og i perioden 2000-2006 (Interreg III). Med 4 875 millioner euro i forpligtelsesbevillinger er Interreg III det vigtigste EF-initiativ. |
| --- | --- |

5.87.

EF-initiativet Interreg blev oprettet i 1990 i et forsøg på at bringe grænseregionerne ud af deres isolation. Initiativet tilskynder partnere i forskellige medlemsstater til at samarbejde og er således med til at åbne grænserne. Det blev videreført i perioden 1994-1999 (Interreg II) og i perioden 2000-2006 (Interreg III). Med 4 875 millioner euro i forpligtelsesbevillinger er Interreg III det vigtigste EF-initiativ.

| 5.88. | Rettens revision af Interreg III dækkede perioden, fra Kommissionen udarbejdede retningslinjerne, til den traf de første beslutninger om at godkende støttemodtagernes projekter. Målet for revisionen var at få følgende spørgsmål besvaret: |
| --- | --- |

5.88.

Rettens revision af Interreg III dækkede perioden, fra Kommissionen udarbejdede retningslinjerne, til den traf de første beslutninger om at godkende støttemodtagernes projekter. Målet for revisionen var at få følgende spørgsmål besvaret:

| a) | Fremmer retningslinjerne EF-initiativets målopfyldelse? |
| --- | --- |

a)

Fremmer retningslinjerne EF-initiativets målopfyldelse?

| b) | Har Kommissionen anvendt en hensigtsmæssig procedure ved undersøgelsen af forslagene, og er beslutningerne blevet truffet inden for de fastsatte frister? |
| --- | --- |

b)

Har Kommissionen anvendt en hensigtsmæssig procedure ved undersøgelsen af forslagene, og er beslutningerne blevet truffet inden for de fastsatte frister?

| c) | Samarbejder de forskellige involverede parter i overensstemmelse med retningslinjerne? |
| --- | --- |

c)

Samarbejder de forskellige involverede parter i overensstemmelse med retningslinjerne?

| d) | Er den grundlæggende analyse af den berørte region i overensstemmelse med EF-initiativ-programmets prioriteter og foranstaltninger, sådan som retningslinjerne foreskriver? |
| --- | --- |

d)

Er den grundlæggende analyse af den berørte region i overensstemmelse med EF-initiativ-programmets prioriteter og foranstaltninger, sådan som retningslinjerne foreskriver?

| e) | Vil man efterfølgende kunne måle de fremskridt, der er gjort? |
| --- | --- |

e)

Vil man efterfølgende kunne måle de fremskridt, der er gjort?

| 5.89. | Retningslinjerne for Interreg III vedrører først og fremmest bestemmelserne for gennemførelsen af programmer, der skal styrke samarbejdet. De blev imidlertid offentliggjort på et tidspunkt, hvor forberedelsen af forslagene til EF-initiativ-programmer havde stået på i mindst et år. I retningslinjerne fastsættes ikke præcise og målelige mål, der kan sættes tal på. Der er ingen indikatorer, som de samlede fremskridt kan måles med. |
| --- | --- |

5.89.

Retningslinjerne for Interreg III vedrører først og fremmest bestemmelserne for gennemførelsen af programmer, der skal styrke samarbejdet. De blev imidlertid offentliggjort på et tidspunkt, hvor forberedelsen af forslagene til EF-initiativ-programmer havde stået på i mindst et år. I retningslinjerne fastsættes ikke præcise og målelige mål, der kan sættes tal på. Der er ingen indikatorer, som de samlede fremskridt kan måles med.

| 5.89. | I betragtning af det store antal grænseoverskridende programmer, de berørte områders forskellighed og det prioriterede mål om udvikling af grænseoverskridende økonomiske og sociale centre har Kommissionen i sine retningslinjer valgt en «bottom up»-tilgang. Det er grunden til, at retningslinjerne for linje A og C skitserer prioriterede indsatsområder på en ret bred og ikke udtømmende måde. Merværdien ligger i udviklingen af grænseoverskridende samarbejde og de deraf følgende katalysatorvirkninger. Indikatorerne bør måle fremskridtene i den henseende. Det forhold, at mange af aktionerne er af immateriel art, har imidlertid gjort det vanskeligt at opstille præcise indikatorer. |
| --- | --- |

5.89.

I betragtning af det store antal grænseoverskridende programmer, de berørte områders forskellighed og det prioriterede mål om udvikling af grænseoverskridende økonomiske og sociale centre har Kommissionen i sine retningslinjer valgt en «bottom up»-tilgang. Det er grunden til, at retningslinjerne for linje A og C skitserer prioriterede indsatsområder på en ret bred og ikke udtømmende måde. Merværdien ligger i udviklingen af grænseoverskridende samarbejde og de deraf følgende katalysatorvirkninger. Indikatorerne bør måle fremskridtene i den henseende. Det forhold, at mange af aktionerne er af immateriel art, har imidlertid gjort det vanskeligt at opstille præcise indikatorer.

De vigtigste aktører var bekendt med hovedtrækkene i retningslinjerne, og Kommissionen stod i regelmæssig kontakt med dem også inden offentliggørelsen af retningslinjerne.

| 5.90. | Der er blevet udarbejdet og indført procedurer for Kommissionens undersøgelse af programforslagene. Vurderingskriterierne blev imidlertid ikke forberedt godt nok, og selv om der var konstateret alvorlige svagheder i forslagene, var de nødvendige forbedringer ikke blevet foretaget. Programmerne blev vedtaget efter fristens udløb, hvilket gav et afbræk i samarbejdet mellem de støtteberettigede regioner. Det bevirkede også, at de disponible bevillinger ikke blev udnyttet fuldt ud. |
| --- | --- |

5.90.

Der er blevet udarbejdet og indført procedurer for Kommissionens undersøgelse af programforslagene. Vurderingskriterierne blev imidlertid ikke forberedt godt nok, og selv om der var konstateret alvorlige svagheder i forslagene, var de nødvendige forbedringer ikke blevet foretaget. Programmerne blev vedtaget efter fristens udløb, hvilket gav et afbræk i samarbejdet mellem de støtteberettigede regioner. Det bevirkede også, at de disponible bevillinger ikke blev udnyttet fuldt ud.

| 5.90. | Selv om der altid er mulighed for forbedringer, mener Kommissionen, at procedurerne blev tilstrækkeligt forberedt, og at den fik afhjulpet de vigtigste svagheder, så vidt det lod sig gøre i en forhandlingssituation. Forsinkelserne skyldtes for en stor dels vedkommende den tid, det tog at få disse svagheder afhjulpet, eftersom det var nødvendigt at opnå tilslutning fra alle berørte medlemsstater. Forsinkelserne har kun haft en begrænset virkning for programmernes start. |
| --- | --- |

5.90.

Selv om der altid er mulighed for forbedringer, mener Kommissionen, at procedurerne blev tilstrækkeligt forberedt, og at den fik afhjulpet de vigtigste svagheder, så vidt det lod sig gøre i en forhandlingssituation. Forsinkelserne skyldtes for en stor dels vedkommende den tid, det tog at få disse svagheder afhjulpet, eftersom det var nødvendigt at opnå tilslutning fra alle berørte medlemsstater. Forsinkelserne har kun haft en begrænset virkning for programmernes start.

| 5.91. | Programmerne blev som anbefalet i retningslinjerne forberedt inden for rammerne af en høringsproces. Partnerne i de forskellige medlemsstater medvirker generelt til, at programmerne gennemføres i godt samarbejde. Der er imidlertid stadig hindringer i vejen for, at der kan oprettes gennemførelsesstrukturer, der virkelig er fælles, og for allokeringen af de finansielle midler fra EFRU. |
| --- | --- |

5.91.

Programmerne blev som anbefalet i retningslinjerne forberedt inden for rammerne af en høringsproces. Partnerne i de forskellige medlemsstater medvirker generelt til, at programmerne gennemføres i godt samarbejde. Der er imidlertid stadig hindringer i vejen for, at der kan oprettes gennemførelsesstrukturer, der virkelig er fælles, og for allokeringen af de finansielle midler fra EFRU.

| 5.91. | Oprettelsen af virkelige fælles forvaltningsstrukturer, der har status som juridisk person, ville lette gennemførelsen af samarbejdsprogrammerne. Kommissionen har i pakken af udkast til forordninger for den nye periode foreslået et nyt juridisk instrument. |
| --- | --- |

5.91.

Oprettelsen af virkelige fælles forvaltningsstrukturer, der har status som juridisk person, ville lette gennemførelsen af samarbejdsprogrammerne. Kommissionen har i pakken af udkast til forordninger for den nye periode foreslået et nyt juridisk instrument.

| 5.92. | Hvad angår spørgsmålet om kohærens, så indgår der en mængde analyser i programmerne under linje A og B. De er imidlertid ikke særlig nyttige. Det skyldes, at der lå andre hensyn, som ikke forklares i programmerne, til grund for prioriteterne og målingerne. Der blev heller ikke truffet beslutninger med henblik på at løse de problemer, der skyldes selve det, at der er en grænse, og analyserne bruges ikke, når man skal beskrive regionens udgangssituation, som fremskridtene skal måles i forhold til. De første projekter, der blev godkendt, blev forberedt og vil blive gennemført i samarbejde mellem de forskellige involverede partnere. De bidrager imidlertid ikke altid særlig meget til at løse de problemer, der er specifikke for grænseområder, for nogle projekter går ikke ud på andet end erfaringsudveksling. |
| --- | --- |

5.92.

Hvad angår spørgsmålet om kohærens, så indgår der en mængde analyser i programmerne under linje A og B. De er imidlertid ikke særlig nyttige. Det skyldes, at der lå andre hensyn, som ikke forklares i programmerne, til grund for prioriteterne og målingerne. Der blev heller ikke truffet beslutninger med henblik på at løse de problemer, der skyldes selve det, at der er en grænse, og analyserne bruges ikke, når man skal beskrive regionens udgangssituation, som fremskridtene skal måles i forhold til. De første projekter, der blev godkendt, blev forberedt og vil blive gennemført i samarbejde mellem de forskellige involverede partnere. De bidrager imidlertid ikke altid særlig meget til at løse de problemer, der er specifikke for grænseområder, for nogle projekter går ikke ud på andet end erfaringsudveksling.

| 5.92. | »Bottom up«-tilgangen bringer spørgsmål for dagen, som ikke er identificeret i ekspertanalyserne, men som påpeges af de regionale og lokale myndigheder, der leverer input til strategien og valget af prioriteter. Da det generelle formål med de grænseoverskridende EF-initiativprogrammer er at bidrage til udvikling af grænseoverskridende økonomiske og sociale centre, kan ethvert projekt, der letter samarbejdet på dette område, indgå i denne målsætning. |
| --- | --- |

5.92.

»Bottom up«-tilgangen bringer spørgsmål for dagen, som ikke er identificeret i ekspertanalyserne, men som påpeges af de regionale og lokale myndigheder, der leverer input til strategien og valget af prioriteter. Da det generelle formål med de grænseoverskridende EF-initiativprogrammer er at bidrage til udvikling af grænseoverskridende økonomiske og sociale centre, kan ethvert projekt, der letter samarbejdet på dette område, indgå i denne målsætning.

| 5.93. | Indikatorerne er ikke et tilstrækkeligt grundlag for den efterfølgende evaluering af de fremskridt, der er gjort. De afspejler ikke målene godt nok. I øvrigt bør nogle af indikatorerne defineres mere præcist, og det bør præciseres, hvilke kilder indikatorerne skal beregnes ud fra. Hovedparten af de reviderede programmer havde ikke it-værktøjer. |
| --- | --- |

5.93.

Indikatorerne er ikke et tilstrækkeligt grundlag for den efterfølgende evaluering af de fremskridt, der er gjort. De afspejler ikke målene godt nok. I øvrigt bør nogle af indikatorerne defineres mere præcist, og det bør præciseres, hvilke kilder indikatorerne skal beregnes ud fra. Hovedparten af de reviderede programmer havde ikke it-værktøjer.

| 5.93. | Kommissionen erkender, at det er vanskeligt at finde passende indikatorer, fordi merværdien i forbindelse med Interreg-initiativet kan antage mange forskellige former. Indikatorsættene i de individuelle Interreg III-programmer er imidlertid en lovende start i den retning. |
| --- | --- |

5.93.

Kommissionen erkender, at det er vanskeligt at finde passende indikatorer, fordi merværdien i forbindelse med Interreg-initiativet kan antage mange forskellige former. Indikatorsættene i de individuelle Interreg III-programmer er imidlertid en lovende start i den retning.

Kommissionen har tilskyndet medlemsstaterne til at indføre it-projektforvaltningssystemer og databaser til indsamling af oplysninger for indikatorerne.

| 5.94. | Med henblik på indeværende periode anbefaler Retten, at de indikatorsystemer, der er fastsat for hvert enkelt EF-initiativ-program, forenkles og forbedres, så effekten af programmerne virkelig kan måles. Kriterierne for udvælgelse af projekter bør strammes op, så projekterne får større merværdieffekt, dvs. så de bidrager mere til løsning af de grænserelaterede problemer. |
| --- | --- |

5.94.

Med henblik på indeværende periode anbefaler Retten, at de indikatorsystemer, der er fastsat for hvert enkelt EF-initiativ-program, forenkles og forbedres, så effekten af programmerne virkelig kan måles. Kriterierne for udvælgelse af projekter bør strammes op, så projekterne får større merværdieffekt, dvs. så de bidrager mere til løsning af de grænserelaterede problemer.

| 5.94. | I forlængelse af konklusionerne af midtvejsevalueringerne har Kommissionen ofte anmodet programforvaltningsmyndighederne om at forbedre indikatorsystemerne. Kommissionen har som led i forenklingsindsatsen opfordret medlemsstaterne til at mindske antallet af og forenkle resultatindikatorerne. |
| --- | --- |

5.94.

I forlængelse af konklusionerne af midtvejsevalueringerne har Kommissionen ofte anmodet programforvaltningsmyndighederne om at forbedre indikatorsystemerne. Kommissionen har som led i forenklingsindsatsen opfordret medlemsstaterne til at mindske antallet af og forenkle resultatindikatorerne.

| 5.95. | Såfremt initiativet fornyes efter 2006, bør Kommissionen iværksætte en analyse for at få fastslået, hvilke problemer der skyldes selve det, at der er en grænse. Uanset hvilken metode der vælges, kunne der på grundlag af denne analyse fastsættes konkrete mål, der skal prioriteres under EF-initiativet, og som giver initiativet selv en merværdi. Derfor bør der fastsættes indikatorer for hver enkelt linje. Hvis Kommissionen derefter fastsætter detaljerede kriterier for vurderingen af programforslagene, skulle det blive muligt at føre en proaktiv politik over for medlemsstaterne. De analyser, der skal foretages i forbindelse med hvert enkelt EF-initiativ-program, bør tjene som grundlag for fastsættelsen af de specifikke mål og for resultatmålingen. |
| --- | --- |

5.95.

Såfremt initiativet fornyes efter 2006, bør Kommissionen iværksætte en analyse for at få fastslået, hvilke problemer der skyldes selve det, at der er en grænse. Uanset hvilken metode der vælges, kunne der på grundlag af denne analyse fastsættes konkrete mål, der skal prioriteres under EF-initiativet, og som giver initiativet selv en merværdi. Derfor bør der fastsættes indikatorer for hver enkelt linje. Hvis Kommissionen derefter fastsætter detaljerede kriterier for vurderingen af programforslagene, skulle det blive muligt at føre en proaktiv politik over for medlemsstaterne. De analyser, der skal foretages i forbindelse med hvert enkelt EF-initiativ-program, bør tjene som grundlag for fastsættelsen af de specifikke mål og for resultatmålingen.

| 5.95. | Kommissionen mener, at merværdien er større, hvis EF-initiativprogrammerne bidrager til, at der skabes grænseoverskridende økonomiske centre, snarere end blot til løsning af problemer, der findes ved grænserne. Valget af denne tilgang har betydning for, i hvilken udstrækning det lader sig gøre at opstille standardindikatorer, selv om der er mulighed for forbedringer på dette område. |
| --- | --- |

5.95.

Kommissionen mener, at merværdien er større, hvis EF-initiativprogrammerne bidrager til, at der skabes grænseoverskridende økonomiske centre, snarere end blot til løsning af problemer, der findes ved grænserne. Valget af denne tilgang har betydning for, i hvilken udstrækning det lader sig gøre at opstille standardindikatorer, selv om der er mulighed for forbedringer på dette område.

| 5.96. | Retningslinjerne og metodebeskrivelserne bør foreligge, før forberedelsen af EF-initiativ-programmerne starter, og såvel den funktion, den myndighed har, der skal udføre forhåndsevalueringen, som indholdet af programtillægget bør præciseres. |
| --- | --- |

5.96.

Retningslinjerne og metodebeskrivelserne bør foreligge, før forberedelsen af EF-initiativ-programmerne starter, og såvel den funktion, den myndighed har, der skal udføre forhåndsevalueringen, som indholdet af programtillægget bør præciseres.

| 5.96. | Kommissionen vil fremlægge retningslinjerne og metodedokumenterne i god tid, inden den næste programmeringsperiode begynder. I forbindelse med forberedelsen af den nye lovgivning overvejer Kommissionen den forudgående evaluerings rolle. |
| --- | --- |

5.96.

Kommissionen vil fremlægge retningslinjerne og metodedokumenterne i god tid, inden den næste programmeringsperiode begynder. I forbindelse med forberedelsen af den nye lovgivning overvejer Kommissionen den forudgående evaluerings rolle.

| 5.97. | For at styrke samarbejdet bør de finansielle midler til initiativet endvidere ikke mere fordeles på medlemsstaterne. Arbejdet med at få fastlagt juridiske instrumenter for samarbejdet bør afsluttes, og anbefalingerne føres ud i livet. |
| --- | --- |

5.97.

For at styrke samarbejdet bør de finansielle midler til initiativet endvidere ikke mere fordeles på medlemsstaterne. Arbejdet med at få fastlagt juridiske instrumenter for samarbejdet bør afsluttes, og anbefalingerne føres ud i livet.

| 5.97. | Kommissionen vil undersøge Rettens anbefaling i forbindelse med forberedelsen af den næste programmeringsperiode. Kommissionen har i pakken af udkast til forordninger for den nye periode foreslået et nyt juridisk instrument. |
| --- | --- |

5.97.

Kommissionen vil undersøge Rettens anbefaling i forbindelse med forberedelsen af den næste programmeringsperiode. Kommissionen har i pakken af udkast til forordninger for den nye periode foreslået et nyt juridisk instrument.

---

(1)  I 2003: Grækenland, Spanien, Irland og Portugal.

(2)  210 579 millioner euro til strukturfondene og 19 598 millioner euro til Samhørighedsfonden (i 2003-priser).

(3)  Inden for 0,65 % af budgettet kan Kommissionen også direkte gennemføre innovative aktioner og yde teknisk bistand.

(4)  Af klarhedshensyn refererer termen »program« i hele denne tekst generelt til strukturfondsstøtte. Et program kan modtage støtte fra mere end en fond.

(5)  Tallene er fra før godkendelsen af de nye medlemsstaters programmer og projekter, som løber fra 2004.

(6)  Artikel 274 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

(7)  Standard 11 »Risikoanalyse og -styring«, Standard 12 »Ledelsesinformation«, Standard 14 »Rapportering af fejl«, Standard 17 »Overvågning«, Standard 18 »Rapportering af undtagelser«, Standard 20 »Registrering og korrigering af svaghederne i den interne kontrol«, Standard 21 »Revisionsrapporter« og Standard 22 »Intern revisionsfunktion«.

(8)  Standard 17 »Overvågning« og 22 »Intern revisionsfunktion«.

(9)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 af 15. oktober 1997 om gennemførelse af Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 om detaljerede ordninger for medlemsstaternes finanskontrol af aktioner, der medfinansieres af strukturfondene (EFT L 290 af 23.10.1997, s. 1). Systemerne under Samhørighedsfonden er omfattet af Rådets forordning (EØF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhørighedsfonden (EFT L 130 af 25.5.1994, s. 1).

(10)  Revisionsrettens særberetning nr. 10/2001 om den finansielle kontrol af strukturfondene, Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 og (EF) nr. 1681/94 (EFT C 314 af 8.11.2001) og Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2002, punkt 5.16-5.21.

(11)  3 EFRU-betalinger, 2 ESF-betalinger, en betaling fra EUGFL, Udviklingssektionen, og en fra Samhørighedsfonden.

(12)  Irland EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 94IR16006.

(13)  Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015; Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 940209005.

(14)  Italien (Emilia-Romagna) ESF, mål nr. 3 9400913.

(15)  Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 1999, punkt 3.66.

(16)  Portugal (Azorerne) EFRU, mål nr. 1 941209013; Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015.

(17)  Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 940209005.

(18)  Irland EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 94IR16006.

(19)  Revisionsrettens særberetning nr. 10/2001 om den finansielle kontrol af strukturfondene, punkt 33.

(20)  Irland EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 94IR16006; Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 940209005; Portugal (Azorerne) EFRU, mål nr. 1 941209013.

(21)  Italien (Emilia-Romagna) ESF, mål nr. 3 94000913.

(22)  Portugal (Madeira) ESF, mål nr. 1 947000P1.

(23)  Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015; Irland EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 94IR16006.

(24)  Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 940209005; Portugal (Azorerne) EFRU, mål nr. 1 941209013; Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015.

(25)  Portugal (Madeira) ESF, mål nr. 1 947000P1.

(26)  Irland EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 94IR16006.

(27)  Portugal (Madeira) ESF, mål nr. 1 947000P1; Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015; Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 940209005.

(28)  Ikke-støtteberettigede udgifter og projekter:

Anmeldelse af projekter, som ikke passer til kriterierne for programmet: Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 940209005.

Anmeldelse af udgifter afholdt uden for det støtteberettigede område eller uden for den støtteberettigede periode: Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015; Portugal (Madeira) ESF, mål nr. 1 94700091.

Udgifter anmeldt to gange: Portugal (Azorerne) EFRU, mål nr. 1 941209013; Irland EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 94IR16006, Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 940209005.

Kriteriet om jobskabelse ikke overholdt: Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 940209005.

Anmeldelse af ikke-støtteberettigede udgifter relateret til den daglige forvaltning i den offentlige administration, der havde ansøgt om støtte: Irland EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 94IR16006.

Andre ikke-støtteberettigede udgifter: Irland, EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 941R16006.

(29)  Udgifter uden dokumentation:

Udgifter uden den fornødne dokumentation: Irland EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 94IR16006; Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015; Portugal (Madeira) ESF, mål nr. 1 947000P1.

Anmeldelse af anslåede i stedet for faktiske udgifter: Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015; Portugal (Madeira) ESF, mål nr. 1 947000P1.

Der var intet særskilt regnskabssystem, eller regnskabskoderne gjorde det ikke muligt at identificere fællesskabsmidlerne: Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015.

En del af midlerne var allokeret til projekternes generalomkostninger, men der var ingen dokumentation for, hvordan det tildelte beløb var beregnet: Portugal (Madeira) ESF, mål nr. 1 947000P1.

(30)  Ukorrekt beregning af Fællesskabets bidrag:

Der var ikke taget hensyn til projekternes indtægtsskabende potentiale eller andre indtægter, da satsen for Fællesskabets bidrag blev beregnet: Portugal (Azorerne) EFRU, mål nr. 1 941209013.

Loftet for offentlig støtte var overskredet: Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 940209005.

(31)  Andre fejl: Der var ikke iværksat informations- og reklameforanstaltninger vedrørende strukturfondenes interventioner: Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015; Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 94209005; Portugal (Azorerne) EFRU, mål nr. 1 941209013; Portugal (Madeira) ESF, mål nr. 1 947000P1.

(32)  Tyskland (Thüringen) EFRU, mål nr. 1 940209005; Frankrig (Pays de la Loire) EFRU, mål nr. 2 970313015; Portugal (Azorerne) EFRU, mål nr. 1 941209013.

(33)  Portugal (Madeira) ESF, mål nr. 1 947000P1.

(34)  Irland EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 941R06006.

(35)  Artikel 21, stk. 4, i Rådets forordning (EØF) nr. 2082/93 af 20. juli 1993 om ændring af forordning (EØF) nr. 4253/88 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter (EFT L 193 af 31.7.1993, s. 20).

(36)  Artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 af 15. oktober 1997 om gennemførelse af Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 om detaljerede ordninger for medlemsstaternes finanskontrol af aktioner, der medfinansieres af strukturfondene (EFT L 290 af 23.10.1997, s. 1).

(37)  I medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 1681/94.

(38)  33 EFRU-sager (heraf 2 afsluttede), 27 ESF-sager (heraf 5 afsluttede), 13 sager vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen (heraf 5 afsluttede) og 4 vedrørende FIUF (hvoraf ingen var afsluttet).

(39)  Brandenburg 940209002, Sachsen-Anhalt 940209003, Sachsen 940209004, Berlin West, mål nr. 2 1997-1999 970213004, Sachsen, mål nr. 1 DG V 940209015, Attika 940809001, Vestgrækenland 940809003, Tourismos-Politismos 940809016, Veje-Havne-Lufthavn 940809019, Asturien 941109002, De Kanariske Øer 941109003, Incentivos Regionales 941109015, Medio Ambiente Local 941109024, Pais Vasco, mål nr. 2 1997-1999 971109007, Korsika 940313024, Guadeloupe 940313025, Guyana 940313026, Tourism MoP (Irl) 940409003, Industrial Development (Irl) 940409007, Economic Infrastructure (Irl) 940409005, Sardinien 940509001, Puglia 940509002, Infrastrutture di Trasporto Stradali 940509016, Calabrien 940509011 og Hainaut 941013001.

(40)  Incentivos Regionales 941109015, Aragonien, mål nr. 2 1997-1999 971109001, Pais Vasco, mål nr. 2 1997-1999 971109007, Guadeloupe 940313025, Tourism MoP (Irl) 940409003, Industrial Development (Irl) 940409007, Economic Infrastructure (Irl) 940409005, Infrastrutture di Trasporto Stradali 940509016.

(41)  Sachsen 940209004, Sachsen, mål nr. 1 DG V 940209015, Vestgrækenland 940809003, Veje-Havne-Lufthavn 940809019, Aragonien, mål nr. 2 1997-1999 971109001, Pais Vasco, mål nr. 2 1997-1999 971109007, Guadeloupe 940313025, Sardinien 940509001, Puglia 940509002, Infrastrutture di Trasporto Stradali 940509016.

(42)  Brandenburg 940209002, Sachsen 940209004, Sachsen, mål nr. 1 DG V, Aragonien, mål nr. 2 1997-1999 971109001, Pais Vasco, mål nr. 2 1997-1999 971109007; Zuid Oost Brabant, mål nr. 2 1997-1999.

(43)  Zuid Oost Brabant, mål nr. 2 1997-1999; Ricerca, mål nr. 1 1994-1999.

(44)  Ricerca, mål nr. 1 1994-1999.

(45)  Brandenburg 940209002, Sachsen-Anhalt 940209003, Sachsen 940209004, Sachsen, mål nr. 1 DG V, Korsika 940313024, Reunion 940313028, Hainaut 941013001.

(46)  Tyskland 941001D1 og Tyskland 943001D3.

(47)  Italien 940010I1, 940013I2, 940012I3, 940022I1, 940017I1.

(48)  Spanien 940112ES1 og 970234ES2.

(49)  Spanien 94ES06016, Italien 94IT06045, Portugal 94PT16004, Spanien Interreg Z1 97EU16002, Det Forenede Kongerige 94UK060160 5a, Irland 94IR06009, Frankrig (Bretagne) 94FR06016 5b, Frankrig (Guadeloupe), mål nr. 1 94FR16002EPD, Sicilien 94IT16033, Spanien 94ES06032, Tyskland 94DE06007, Italien 94IT06056, Østrig 95AT06016.

(50)  Spanien 94ES06016.

(51)  Spanien 94ES06032, Italien 94IT16033.

(52)  Irland 94IR06009, Det Forenede Kongerige 94UK06016.

(53)  Spanien (Andalusien) 94ES06016, Italien 94IT06045, Frankrig (Guadeloupe), mål nr. 1 94FR16002EPD, Portugal 94PT16004, Det Forenede Kongerige 94UK060160 5a.

(54)  Det Forenede Kongerige 94UK06016, Spanien 94ES06016.

(55)  Spanien mål nr. 1 94ES14101.

(56)  Italien 94IT14101.

(57)  Det Forenede Kongerige, mål nr. 1 94UK16003.

(58)  Bemærk, at hvor mere end én fond bidrager til det samme program, afsluttes hver fonds del af programmet særskilt. Tallene stemmer derfor ikke overens med det samlede antal programmer, der angives i punkt 5.3.

(59)  For programperioden 2000-2006 er strukturforanstaltningsmålene blevet omgrupperet.

Kilde:Tabel opstillet af Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.

(60)  For programperioden 2000-2006 er strukturforanstaltningsmålene blevet omgrupperet.

(61)  De foreliggende tal er pr. 15. april 2004.

Kilde:Tabel opstillet af Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.

(62)  For programperioden 2000-2006 er strukturforanstaltningsmålene blevet omgrupperet.

Kilde:Tabel opstillet af Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.

(63)  For programperioden 2000-2006 er strukturforanstaltningsmålene blevet omgrupperet.

Kilde:Tabel opstillet af Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.

(64)  Kommissionens forordning (EF) nr. 438/2001 af 2. marts 2001om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 for så vidt angår forvaltnings- og kontrolsystemerne for strukturfondenes interventioner (EFT L 63 af 3.3.2001, s. 21).

(65)  Kommissionens forordning (EF) nr. 448/2001 af 2. marts 2001om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 for så vidt angår proceduren for finansielle korrektioner af interventioner under strukturfondene (EFT L 64 af 6.3.2001, s. 13).

(66)  Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1).

(67)  For følgende medlemsstater var vurderingen af EF-initiativerne ikke afsluttet, og der kunne ikke drages en endelig konklusion: Grækenland, Spanien, Det Forenede Kongerige (Nordirland) og Portugal (et program).

(68)  5 EFRU-betalinger, 4 ESF-betalinger, 1 betaling vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen, og 1 vedrørende FIUF.

(69)  Nederlandene ESF, mål nr. 3 1999NL053DO001.

(70)  Belgien FIUF uden for mål nr. 1 2000BE14FDO001.

(71)  Italien (Puglia) EFRU, mål nr. 1 999IT961PO009; Spanien (Galicien) EFRU, mål nr. 1 2000ES161OPO11.

(72)  Spanien (Galicien) EFRU, mål nr. 1 2000ES161OP011; Italien (Piemonte) EFRU, mål nr. 2 2000ES161PO011; Det Forenede Kongerige (East Midlands) EFRU, mål nr. 2 2000GB162EPD004.

(73)  Spanien (Andalusien) EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 2000ES161OP003.

(74)  Tyskland (Thüringen) ESF mål nr. 1 1999DE161OP002; Nederlandene ESF, mål nr. 3 1999NL053EDP001.

(75)  Nederlandene ESF, mål nr. 3 1999NL053EPD001 (det operationelle center i Haag); Spanien (Andalusien) EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 2000ES161OP003.

(76)  Italien (Puglia) EFRU, mål nr. 1 1999IT161PO009.

(77)  Belgien (Hainault) EFRU, mål nr. 1 1999BE161DO001; Spanien ESF mål nr. 1 2000ES053PO311; Det Forenede Kongerige (East Midlands) EFRU, mål nr. 2 2000GB162EPD004.

(78)  Spanien (Galicien) EFRU, mål nr. 1 2000ES161OP11; Det Forenede Kongerige (East Midlands) EFRU, mål nr. 2 2000GB162EPD004; Italien (Puglia) EFRU, mål nr. 1 1999IT161OP009.

(79)  Spanien (Andalusien) EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 2000ES161OP003.

(80)  Italien (Puglia) EFRU, mål nr. 1 1999IT161OP009; Italien (Piemonte) EFRU, mål nr. 2 2000IT162EPO007; Det Forenede Kongerige (East Midlands) EFRU, mål nr. 2 2000GB162EPD004.

(81)  Tyskland (Thüringen) ESF, mål nr. 1 1999DE161OP002.

(82)  Nederlandene ESF, mål nr. 3 1999NL053EPD001.

(83)  Belgien FIUF uden for mål nr. 1 2000BE14FEPD001; Italien (Piemonte) EFRU, mål nr. 2 2000IT162EPD007.

(84)  Udgifter og projekter, som ikke var støtteberettigede:

Anmeldelse af omkostninger uden relation til de pågældende programmer eller projekter: Nederlandene ESF, mål nr. 3 1999NL053EPD001; Belgien FIUF uden for mål nr. 1 2000BE14FEPD001; Det Forenede Kongerige (East Midlands) EFRU, mål nr. 2 2000GB162EPD04; Belgien (Hainault) EFRU, mål nr. 1 1999BE161EPD001; Italien (Puglia) EFRU, mål nr. 1 1999IT161OP009; Spanien (Andalusien) EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 2000ES161OP003.

Anmeldelse af udgifter afholdt uden for den støtteberettigede periode: Nederlandene ESF, mål nr. 3 1999NL053EPD001; Spanien (Andalusien) EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 2000ES161OP003; Det Forenede Kongerige (East Midlands) EFRU, mål nr. 2 2000GB162EPD004; Spanien (Galicien) EFRU, mål nr. 1 2000ES161OP011.

Anmeldelse af moms, der kan tilbagebetales: Belgien (Hainault) EFRU, mål nr. 1 1999BE161EPD001.

Anmeldelse af udgifter i tilfælde, hvor de endelige modtagere ikke havde afholdt betalinger til projekterne: Nederlandene ESF, mål nr. 3 1999NL053EPD001.

(85)  Udgifter uden dokumentation:

Anmeldelse af anslåede og ikke faktisk afholdte udgifter: Tyskland (Thüringen) ESF, mål nr. 1 1999DE161OP002; Spanien ESF, mål nr. 1 2000ES053OP311.

Udgifter uden den fornødne dokumentation: Nederlandene ESF, mål nr. 3 1999NL053EPD001; Tyskland (Thüringen) ESF, mål nr. 1 1999DE161OP002; Spanien ESF, mål nr. 1 2000ES053OP311; Det Forenede Kongerige (East Midlands) EFRU, mål nr. 2 2000GB162EPD004; Belgien (Hainault) EFRU, mål nr. 1 1999BE161EPD001; Spanien (Galicien) EFRU, mål nr. 1 2000ES161OP011.

En procentdel af midlerne til projekterne var indirekte omkostninger, men der forelå ingen beregning som dokumentation for det beløb, der var blevet tildelt: Nederlandene ESF, mål nr. 3 1999NL053EPD001; Tyskland (Thüringen) ESF, mål nr. 1 1999DE161OP002; Spanien ESF, mål nr. 1 2000ES053OP311; Det Forenede Kongerige (East Midlands) EFRU, mål nr. 2 2000GB162EPD004; Spanien (Galicien) EFRU, mål nr. 1 2000ES161OP011.

Der var ikke anvendt et særskilt regnskab eller hensigtsmæssige regnskabskoder, så man kunne finde frem til fællesskabsmidlerne: Nederlandene ESF, mål nr.3 1999NL053EPD001.

(86)  Forkert beregning af Fællesskabets bidrag: Der var ikke taget hensyn til mulige indtægter eller anden indkomst, da Fællesskabets bidrag til projekterne blev beregnet; Spanien (Andalusien) EUGFL, Udviklingssektionen, mål nr. 1 2000ES161OP003; Det Forenede Kongerige (East Midlands) EFRU, mål nr. 2 2000GB162EPD004; Spanien (Galicien) EFRU, mål nr. 1 2000ES161OP011; Italien (Puglia) EFRU, mål nr. 1 1999IT161OP009.

(87)  Andre fejl:

Man havde ikke efterprøvet, om den korrekte nationale medfinansiering faktisk var stillet til rådighed: Tyskland (Thüringen) ESF, mål nr. 1 1999DE161OP002.

Der var ikke foretaget en vurdering af indvirkningen på miljøet: Italien (Puglia) EFRU, mål nr. 1 1999IT161OP009.

Der var ikke iværksat informations- og reklameforanstaltninger vedrørende strukturfondenes interventioner: Nederlandene ESF, mål nr. 3 1999NL053EPD001; Spanien (Galicien) EFRU, mål nr. 1 2000ES161OP011.

Fællesskabets regler for tildeling af offentlige kontrakter var ikke overholdt: Belgien FIUF uden for mål nr. 1 2000BE14FEPD001; Det Forenede Kongerige (East Midlands) EFRU, mål nr. 2 2000GB162EPD004; Belgien (Hainault) EFRU, mål nr. 1 1999BE161EPD001; Spanien (Galicien) EFRU, mål nr. 1 2000ES161OP011; Italien (Puglia) EFRU, mål nr. 1 1999IT161OP009.

Væsentlige projektændringer var ikke meddelt: Tyskland (Thüringen) ESF, mål nr. 1 1999DE161OP002.

(88)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.24.

(89)  Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999, artikel 38, stk. 5.

(90)  Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999, artikel 39, stk. 2.

(91)  Grækenland og Spanien.

(92)  Grækenland, Spanien og Portugal.

(93)  I et tilfælde gik GD for Regionalpolitik ikke videre med sine foranstaltninger (Nordrhein-Westfalen, mål nr. 2 1992-1993); i to tilfælde har det ikke afklaret sin holdning definitivt (Piemonte 1994-1996, Italien — lufthavnsinfrastruktur 1997-1999).

(94)  Italien Aree attrezzate 1989-1993, Greater Manchester, Lancashire og Cheshire, mål nr. 2 1997-1999.

(95)  Årsberetningen for regnskabsåret 1996, særberetning nr. 14/98 om afslutning af aktionerne under EFRU (EFT C 368 af 27.11.1998).

(96)  Rettens udtalelse nr. 2/2004.

(97)  Punkt 70 a), 70 c) og 70 d) i særberetningen.

(98)  Punkt 71 a), 71 b), 71 c), 71 d), 71 e) og 71 f) i særberetningen.

(99)  Programtillægget er et supplerende dokument, som giver detaljerede oplysninger om, hvordan programmet skal implementeres.

(100)  Særberetning nr. 4/2004 (under udgivelse).

Bilag 1

| Vurdering af gennemførelsen af Kommissionens forordning (EF) nr. 438/2001, for så vidt angår forvaltnings- og kontrolsystemerne i de medlemsstater, Retten besøgte |
| --- |
| Centrale revisionsområder | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Medlemsstat/Region/Fond | Klar definition og tildeling samt funktionsadskillelse (Artikel 3) | Tilfredstillende procedurer til daglig kontrol af de medfinansierede foranstaltningers lovlighed og formelle rigtighed (Artikel 4) | Et tilstrækkeligt revisionsspor (Artikel 7) | Hensigtsmæssige tilbagesøgningspro-cedurer (Artikel 8) | Sikkerhed for, at udgiftsattesterne er pålidelige (Artikel 9) | Kontrol af mindst 5 % af de samlede støtteberettigede udgifter (Artikel 10) | Korrekt gennemførelse af 5 %-kontrollen (Artikel 10-12) | Det organ, der udsteder erklæringen om programmets afslutning, fungerer uafhængigt og anvender anerkendte revisionsstandarder (Artikel 15) | Erklæringerne om programmets afslutning baseret på en undersøgelse af forvaltnings- og kontrolsystemerne (Artikel 16) |
| Thüringen (Tyskland ) ESF | | | | (1) | | | | | |
| Nederlandene ESF | | | | | | | | | |
| Spanien ESF | | | | (1) | | | | | |
| Grækenland ESF | | | | (1) | | | (i/t) | | |
| Galicien (Spanien) EFRU | | | | (1) | | | | | (i/t) |
| Piemonte (Italien) EFRU | | | | (1) | | | | | |
| East Midlands (UK) EFRU | | | | (1) | | | | | |
| Hainault (Belgien) EFRU | | | | (1) | | | | | |
| Puglia (Italien) EFRU | | | | (1) | | | | | |
| Andalusien (Spanien) EUGFL, Udviklingssektionen | | | | (1) | | | | | |
| Belgien FIUF uden for mål nr. 1 | | | | (1) | | | | | |

Vurdering af gennemførelsen af Kommissionens forordning (EF) nr. 438/2001, for så vidt angår forvaltnings- og kontrolsystemerne i de medlemsstater, Retten besøgte

Centrale revisionsområder

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Medlemsstat/Region/Fond

Klar definition og tildeling samt funktionsadskillelse (Artikel 3)

Tilfredstillende procedurer til daglig kontrol af de medfinansierede foranstaltningers lovlighed og formelle rigtighed (Artikel 4)

Et tilstrækkeligt revisionsspor (Artikel 7)

Hensigtsmæssige tilbagesøgningspro-cedurer (Artikel 8)

Sikkerhed for, at udgiftsattesterne er pålidelige (Artikel 9)

Kontrol af mindst 5 % af de samlede støtteberettigede udgifter (Artikel 10)

Korrekt gennemførelse af 5 %-kontrollen (Artikel 10-12)

Det organ, der udsteder erklæringen om programmets afslutning, fungerer uafhængigt og anvender anerkendte revisionsstandarder (Artikel 15)

Erklæringerne om programmets afslutning baseret på en undersøgelse af forvaltnings- og kontrolsystemerne (Artikel 16)

Thüringen (Tyskland ) ESF

(1)

Nederlandene ESF

Spanien ESF

(1)

Grækenland ESF

(1)

(i/t)

Galicien (Spanien) EFRU

(1)

(i/t)

Piemonte (Italien) EFRU

(1)

East Midlands (UK) EFRU

(1)

Hainault (Belgien) EFRU

(1)

Puglia (Italien) EFRU

(1)

Andalusien (Spanien) EUGFL, Udviklingssektionen

(1)

Belgien FIUF uden for mål nr. 1

(1)

| (a) | | Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige |
| --- | --- | --- |
| (b) | | Fungerer, men forbedringer nødvendige |
| (c) | | Fungerer ikke |
| For yderligere oplysninger jf. punkt 5.47-5.54. |
| (1) | Procedurerne ikke testet, da der ikke havde været brug for dem. |
| (i/t) | Ikke testet. |

(a)

Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige

(b)

Fungerer, men forbedringer nødvendige

(c)

Fungerer ikke

For yderligere oplysninger jf. punkt 5.47-5.54.

(1)

Procedurerne ikke testet, da der ikke havde været brug for dem.

(i/t)

Ikke testet.

Bilag 2

Opfølgning af centrale bemærkninger

| Bemærkninger | Foranstaltninger | Kommentarer | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Svagheder ved overvågnings- og kontrolsystemerne, vedblivende fejl i betalingerne |
| Anvendelsen af overvågnings- og kontrolsystemerne er behæftet med svagheder, som betyder, at der fortsat er risiko for, at udgifterne ikke er lovlige og formelt rigtige. Der er konstateret visse fremskridt, men forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne er stadig ikke gode nok til, at de kan sikre, at EF's regler følges konsekvent. Der anmeldes fortsat udgifter, som ikke er støtteberettigede, og der udbetales beløb uberettiget, både under programmernes gennemførelse og når de afsluttes. De største problemer er ikke blevet løst: Medlemsstaterne følger ikke de procedurer, der er fastsat i forordningerne, funktionsadskillelsen er uklar, og de kontrolundersøgelser, der foretages af myndighederne i medlemsstaterne, er behæftet med svagheder.
  Der er fortsat fejl i udgifterne vedrørende afslutningen af programmerne for perioden 1994-1999 og de mellemliggende betalinger til programmerne for perioden 2000-2006. Systemsvaghederne bekræftes af de fejl, der blev fundet i de enkelte projekter.
  (Årsberetningen for 1999, punkt 3.43-3.52, årsberetningen for 2000, punkt 3.36-3.38, 3.44 og 3.56, årsberetningen for 2001, punkt 3.56-3.64, årsberetningen for 2002, punkt 5.22-5.32) | For mange af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer gælder det, at Kommissionen kun har dokumenter som bevis for, hvordan de fungerer. Kommissionen har påtaget sig at øge antallet af revisioner og i forbindelse hermed efterprøve de udgifter, der ligger til grund for medlemsstaternes betalingsanmodninger. Revisionerne dækker stadig kun en begrænset del af revisionsområdet, men de viser, at medlemsstaterne ikke overholder forordningerne. | Selv om Kommissionen har gjort en indsats for at skaffe sig større sikkerhed, kan der ikke gives garanti for, at de transaktioner, der ligger til grund for fællesskabsbetalingerne, er lovlige og formelt rigtige. Kommissionen er derfor fortsat ude af stand til at garantere, at systemerne og kontrollerne fungerer effektivt i praksis. | Kommissionen har gjort betydelige fremskridt med revisionen af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer for perioden 2000-2006. Når Kommissionen har konstateret, at de ikke var i overensstemmelse med forordningerne, eller at de ikke fungerede effektivt, har den anbefalet forbedringer og i nogle tilfælde aftalt omfattende handlingsplaner med medlemsstaten, og den påser, at disse gennemføres. Ud over sit eget revisionsarbejde overvåger Kommissionen det revisionsarbejde, medlemsstaternes myndigheder udfører, og den drøfter systemerne med dem og yder vejledning. Når der hersker alvorlig tvivl om, at systemerne sikrer, at de anmeldte udgifter er formelt rigtige, suspenderer Kommissionen betalingerne til de pågældende programmer. Dette arbejde har resulteret i, at Kommissionen i 2003 generelt opnåede en bredere sikkerhed vedrørende de nationale systemer end i 2002.
  Med hensyn til programmerne for perioden 1994-1999 mener Kommissionen, at den grundige kontrol af afslutningsdokumentationen sammen med dens afslutningsrevisioner af en risikobaseret stikprøve af programmerne og anvendelsen af finansielle korrektioner for utilstrækkeligt revisionsarbejde eller individuelle fejl giver et solidt grundlag for at opnå rimelig sikkerhed vedrørende de medfinansierede udgifter. |
| Kommissionen har kun begrænset sikkerhed for, at forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer korrekt |
| De generaldirektorater, der er ansvarlige for strukturforanstaltninger, afgiver årlige erklæringer for deres respektive politikområde. Deres forvisning om, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige, omfatter kun systemerne i Kommissionen, og giver ikke megen sikkerhed for, at forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne fungerer, som de skal.
  Generaldirektørerne undlod at tage forbehold, for så vidt angår de fire strukturfonde i perioden 1994-1999. Det hænger ikke sammen med de forhold, Retten har konstateret, og som Kommissionen har bekræftet, og som viser, at der er mange systemsvagheder.
  Som svar på Rettens bemærkninger har Kommissionen ofte anført, at den vil foretage passende kontrol, når programmerne for perioden 1994-1999 afsluttes. Men efter Kommissionens planer, skal kontrollen af de underliggende udgifter først foretages efter, at de endelige beløb er udbetalt. Kun i helt usædvanlige tilfælde vil Kommissionen foretage kontrol i medlemsstaterne før udbetaling.
  (Årsberetningen for 2002, punkt 5.10-5.14 og 5.21) | Der er blevet udført et begrænset antal revisioner i medlemsstaterne. Erklæringerne er derfor baseret på den antagelse, at medlemsstaterne vil opfylde deres kontrol- og forvaltningsforpligtelser i overensstemmelse med de relevante forordninger. Erklæringerne indeholder ingen oplysninger om systemerne i medlemsstaterne, og bortset fra i et par tilfælde, hvor der gives en negativ vurdering, siger de intet om, hvorvidt man kan forlade sig på disse systemer. | Selv om der er gjort en indsats for at højne erklæringernes kvalitet, så omfatter de i vid udstrækning kun de interne kontrolsystemer i Kommissionen. De siger intet samlet, ikke engang indirekte, om lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der forvaltes via systemerne i medlemsstaterne. | Erklæringerne er blevet mere omfattende, efterhånden som generaldirektoraterne har afsluttet deres vurdering af systemerne og udført yderligere revisionsarbejde i medlemsstaterne. Erklæringerne fokuserer dog nødvendigvis på forsikringen vedrørende de af generaldirektoratet afholdte udgifter og dets egne aktiviteter og systemer til sikring af, at de af medlemsstaterne forvaltede udgifter er formelt rigtige. |
| Forsinkelser og svagheder i forbindelse med afslutningen af programmerne for perioden 1994-1999 |
| Der er kun sket få fremskridt for så vidt angår afslutningen af programmerne for den foregående periode. Mange af de afslutningserklæringer, medlemsstaterne havde forelagt for Kommissionen, var ufuldstændige og kunne ikke godkendes. Kommissionen har udbetalt de endelige restbeløb, selv om ikke alle bestemmelserne i forordningerne var overholdt.
  (Årsberetningen for 2002, punkt 5.36- 5.38) | Kommissionen har et program for ex post-revisioner. | De fleste af revisionerne vil først blive gennemført i sidste halvdel af 2004 eller i 2005. | Selv om der var forsinkelser i medlemsstaternes fremlæggelse af afslutningsdokumentationen, og denne var af varierende kvalitet, gjorde Kommissionen i 2003 gode fremskridt med undersøgelsen af de endelige anmodninger for programmerne 1994-1999. Kommissionen indledte afslutningsrevisionerne i 2002 og var for nogle fonde færdig med størsteparten af dem midt på året i 2004. |
| Kommissionen har kun i begrænset omfang fulgt op på revisionsresultaterne |
| Der blev konstateret forbedringer, men Kommissionens opfølgning af Rettens revisionsresultater sker ikke altid på det rigtige tidspunkt, den er ikke altid hensigtsmæssig og heller ikke fuldstændig. Kommissionen udvider sjældent sine undersøgelser til også at omfatte andre tilfælde end de stikprøver, Retten har undersøgt, heller ikke selv om det er dokumenteret, at de konstaterede fejl kan have systembaseret effekt.
  (Årsberetningen for 2002, punkt 5.44-5.52) | Kommissionens opfølgningsforanstaltninger er blevet bedre, selv om der fortsat er forsinkelser. | | |

Bemærkninger

Foranstaltninger

Kommentarer

Kommissionens svar

Svagheder ved overvågnings- og kontrolsystemerne, vedblivende fejl i betalingerne

Anvendelsen af overvågnings- og kontrolsystemerne er behæftet med svagheder, som betyder, at der fortsat er risiko for, at udgifterne ikke er lovlige og formelt rigtige. Der er konstateret visse fremskridt, men forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne er stadig ikke gode nok til, at de kan sikre, at EF's regler følges konsekvent. Der anmeldes fortsat udgifter, som ikke er støtteberettigede, og der udbetales beløb uberettiget, både under programmernes gennemførelse og når de afsluttes. De største problemer er ikke blevet løst: Medlemsstaterne følger ikke de procedurer, der er fastsat i forordningerne, funktionsadskillelsen er uklar, og de kontrolundersøgelser, der foretages af myndighederne i medlemsstaterne, er behæftet med svagheder.

Der er fortsat fejl i udgifterne vedrørende afslutningen af programmerne for perioden 1994-1999 og de mellemliggende betalinger til programmerne for perioden 2000-2006. Systemsvaghederne bekræftes af de fejl, der blev fundet i de enkelte projekter.

(Årsberetningen for 1999, punkt 3.43-3.52, årsberetningen for 2000, punkt 3.36-3.38, 3.44 og 3.56, årsberetningen for 2001, punkt 3.56-3.64, årsberetningen for 2002, punkt 5.22-5.32)

For mange af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer gælder det, at Kommissionen kun har dokumenter som bevis for, hvordan de fungerer. Kommissionen har påtaget sig at øge antallet af revisioner og i forbindelse hermed efterprøve de udgifter, der ligger til grund for medlemsstaternes betalingsanmodninger. Revisionerne dækker stadig kun en begrænset del af revisionsområdet, men de viser, at medlemsstaterne ikke overholder forordningerne.

Selv om Kommissionen har gjort en indsats for at skaffe sig større sikkerhed, kan der ikke gives garanti for, at de transaktioner, der ligger til grund for fællesskabsbetalingerne, er lovlige og formelt rigtige. Kommissionen er derfor fortsat ude af stand til at garantere, at systemerne og kontrollerne fungerer effektivt i praksis.

Kommissionen har gjort betydelige fremskridt med revisionen af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer for perioden 2000-2006. Når Kommissionen har konstateret, at de ikke var i overensstemmelse med forordningerne, eller at de ikke fungerede effektivt, har den anbefalet forbedringer og i nogle tilfælde aftalt omfattende handlingsplaner med medlemsstaten, og den påser, at disse gennemføres. Ud over sit eget revisionsarbejde overvåger Kommissionen det revisionsarbejde, medlemsstaternes myndigheder udfører, og den drøfter systemerne med dem og yder vejledning. Når der hersker alvorlig tvivl om, at systemerne sikrer, at de anmeldte udgifter er formelt rigtige, suspenderer Kommissionen betalingerne til de pågældende programmer. Dette arbejde har resulteret i, at Kommissionen i 2003 generelt opnåede en bredere sikkerhed vedrørende de nationale systemer end i 2002.

Med hensyn til programmerne for perioden 1994-1999 mener Kommissionen, at den grundige kontrol af afslutningsdokumentationen sammen med dens afslutningsrevisioner af en risikobaseret stikprøve af programmerne og anvendelsen af finansielle korrektioner for utilstrækkeligt revisionsarbejde eller individuelle fejl giver et solidt grundlag for at opnå rimelig sikkerhed vedrørende de medfinansierede udgifter.

Kommissionen har kun begrænset sikkerhed for, at forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer korrekt

De generaldirektorater, der er ansvarlige for strukturforanstaltninger, afgiver årlige erklæringer for deres respektive politikområde. Deres forvisning om, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige, omfatter kun systemerne i Kommissionen, og giver ikke megen sikkerhed for, at forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne fungerer, som de skal.

Generaldirektørerne undlod at tage forbehold, for så vidt angår de fire strukturfonde i perioden 1994-1999. Det hænger ikke sammen med de forhold, Retten har konstateret, og som Kommissionen har bekræftet, og som viser, at der er mange systemsvagheder.

Som svar på Rettens bemærkninger har Kommissionen ofte anført, at den vil foretage passende kontrol, når programmerne for perioden 1994-1999 afsluttes. Men efter Kommissionens planer, skal kontrollen af de underliggende udgifter først foretages efter, at de endelige beløb er udbetalt. Kun i helt usædvanlige tilfælde vil Kommissionen foretage kontrol i medlemsstaterne før udbetaling.

(Årsberetningen for 2002, punkt 5.10-5.14 og 5.21)

Der er blevet udført et begrænset antal revisioner i medlemsstaterne. Erklæringerne er derfor baseret på den antagelse, at medlemsstaterne vil opfylde deres kontrol- og forvaltningsforpligtelser i overensstemmelse med de relevante forordninger. Erklæringerne indeholder ingen oplysninger om systemerne i medlemsstaterne, og bortset fra i et par tilfælde, hvor der gives en negativ vurdering, siger de intet om, hvorvidt man kan forlade sig på disse systemer.

Selv om der er gjort en indsats for at højne erklæringernes kvalitet, så omfatter de i vid udstrækning kun de interne kontrolsystemer i Kommissionen. De siger intet samlet, ikke engang indirekte, om lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der forvaltes via systemerne i medlemsstaterne.

Erklæringerne er blevet mere omfattende, efterhånden som generaldirektoraterne har afsluttet deres vurdering af systemerne og udført yderligere revisionsarbejde i medlemsstaterne. Erklæringerne fokuserer dog nødvendigvis på forsikringen vedrørende de af generaldirektoratet afholdte udgifter og dets egne aktiviteter og systemer til sikring af, at de af medlemsstaterne forvaltede udgifter er formelt rigtige.

Forsinkelser og svagheder i forbindelse med afslutningen af programmerne for perioden 1994-1999

Der er kun sket få fremskridt for så vidt angår afslutningen af programmerne for den foregående periode. Mange af de afslutningserklæringer, medlemsstaterne havde forelagt for Kommissionen, var ufuldstændige og kunne ikke godkendes. Kommissionen har udbetalt de endelige restbeløb, selv om ikke alle bestemmelserne i forordningerne var overholdt.

(Årsberetningen for 2002, punkt 5.36- 5.38)

Kommissionen har et program for ex post-revisioner.

De fleste af revisionerne vil først blive gennemført i sidste halvdel af 2004 eller i 2005.

Selv om der var forsinkelser i medlemsstaternes fremlæggelse af afslutningsdokumentationen, og denne var af varierende kvalitet, gjorde Kommissionen i 2003 gode fremskridt med undersøgelsen af de endelige anmodninger for programmerne 1994-1999. Kommissionen indledte afslutningsrevisionerne i 2002 og var for nogle fonde færdig med størsteparten af dem midt på året i 2004.

Kommissionen har kun i begrænset omfang fulgt op på revisionsresultaterne

Der blev konstateret forbedringer, men Kommissionens opfølgning af Rettens revisionsresultater sker ikke altid på det rigtige tidspunkt, den er ikke altid hensigtsmæssig og heller ikke fuldstændig. Kommissionen udvider sjældent sine undersøgelser til også at omfatte andre tilfælde end de stikprøver, Retten har undersøgt, heller ikke selv om det er dokumenteret, at de konstaterede fejl kan have systembaseret effekt.

(Årsberetningen for 2002, punkt 5.44-5.52)

Kommissionens opfølgningsforanstaltninger er blevet bedre, selv om der fortsat er forsinkelser.

KAPITEL 6

Interne politikker inklusive forskning

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionsmål og revisionens omfang

Vurdering af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer

Implementeringen af de interne kontrolstandarder

Foreløbig vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemet for 6. RP

Foreløbig vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemerne for Den Europæiske Flygtningefond (et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed)

Resultaterne af test af underliggende transaktioner, som blev godkendt i løbet af regnskabsåret

Analyse af Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner

De årlige aktivitetsrapporter og generaldirektørernes erklæringer

Konklusion og anbefalinger

Opfølgning på tidligere bemærkninger i særberetning nr. 2/2002 om »Socrates« og »Ungdom for Europa«

De væsentligste bemærkninger i særberetning nr. 1/2004 om 5. RP (1998-2002)

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 6.1. | Den Europæiske Unions interne politikker er koncentreret om gennemførelsen og udviklingen af det indre marked. De omfatter fire hele undersektioner i budgettet (samt små dele af andre undersektioner (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78)): |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

6.1.

Den Europæiske Unions interne politikker er koncentreret om gennemførelsen og udviklingen af det indre marked. De omfatter fire hele undersektioner i budgettet (samt små dele af andre undersektioner (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78)):

| — | uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom (undersektion B3) |
| --- | --- |

—

uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom (undersektion B3)

| — | energi, Euratoms nukleare sikkerhedskontrol og miljø (undersektion B4) |
| --- | --- |

—

energi, Euratoms nukleare sikkerhedskontrol og miljø (undersektion B4)

| — | forbrugerbeskyttelse, det indre marked, industri og transeuropæiske net (undersektion B5) |
| --- | --- |

—

forbrugerbeskyttelse, det indre marked, industri og transeuropæiske net (undersektion B5)

| — | forskning og teknologisk udvikling (undersektion B6) |
| --- | --- |

—

forskning og teknologisk udvikling (undersektion B6)

Figur 6.1 og 6.2
  viser anvendelsen af midlerne i 2003.

| 6.2. | I Kommissionen er ansvaret for at gennemføre de interne politikker og forvalte de midler, der er afsat til de forskellige politikker, fordelt på 14 generaldirektorater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De vigtigste — målt i beløb, der forvaltes — er Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Energi og Transport, Generaldirektoratet for Informationssamfundet, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur samt Det Fælles Forskningscenter. |
| --- | --- |

6.2.

I Kommissionen er ansvaret for at gennemføre de interne politikker og forvalte de midler, der er afsat til de forskellige politikker, fordelt på 14 generaldirektorater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De vigtigste — målt i beløb, der forvaltes — er Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Energi og Transport, Generaldirektoratet for Informationssamfundet, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur samt Det Fælles Forskningscenter.

Image

Image

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionsmål og revisionens omfang

| 6.3. | Sigtet med revisionen var at bidrage til Rettens revisionserklæring om det almindelige budget med en specifik vurdering af området interne politikker som helhed. Revisionen omfattede især en undersøgelse af den måde, udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer fungerer på, og en vurdering af, i hvilket omfang Kommissionens interne kontrol giver sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Revisionen dækkede: |
| --- | --- |

6.3.

Sigtet med revisionen var at bidrage til Rettens revisionserklæring om det almindelige budget med en specifik vurdering af området interne politikker som helhed. Revisionen omfattede især en undersøgelse af den måde, udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer fungerer på, og en vurdering af, i hvilket omfang Kommissionens interne kontrol giver sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Revisionen dækkede:

| — | Det interne kontrolmiljø i 4 af de 14 generaldirektorater, der gennemfører de interne politikker, nemlig i Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Informationssamfundet, Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender samt Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur |
| --- | --- |

—

Det interne kontrolmiljø i 4 af de 14 generaldirektorater, der gennemfører de interne politikker, nemlig i Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Informationssamfundet, Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender samt Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur

| — | forvaltnings- og kontrolsystemerne for sjette rammeprogram (6. RP) for forskning og teknologisk udvikling (FTU) og for Den Europæiske Flygtningefond (et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed) |
| --- | --- |

—

forvaltnings- og kontrolsystemerne for sjette rammeprogram (6. RP) for forskning og teknologisk udvikling (FTU) og for Den Europæiske Flygtningefond (et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed)

| — | test af en stikprøve af forpligtelser og betalinger, der blev godkendt i 2003 |
| --- | --- |

—

test af en stikprøve af forpligtelser og betalinger, der blev godkendt i 2003

| — | rapporterne om Kommissionens finansielle revisioner |
| --- | --- |

—

rapporterne om Kommissionens finansielle revisioner

| — | de årlige aktivitetsrapporter og erklæringerne fra generaldirektørerne for de fire ovennævnte generaldirektorater i Kommissionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

—

de årlige aktivitetsrapporter og erklæringerne fra generaldirektørerne for de fire ovennævnte generaldirektorater i Kommissionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Vurdering af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer

Implementeringen af de interne kontrolstandarder

Omfanget af Rettens undersøgelse af implementeringen af Kommissionens interne kontrolstandarder

| 6.4. | Retten undersøgte implementeringen af 8 af de 24 interne kontrolstandarder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), som alle skulle have været implementeret ved udgangen af 2003, i Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Informationssamfundet, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur samt Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender. Den foretog også en vurdering af, om Kommissionens selvvurdering er rigtig (jf. punkt 1.80-1.84) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.4.

Retten undersøgte implementeringen af 8 af de 24 interne kontrolstandarder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), som alle skulle have været implementeret ved udgangen af 2003, i Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Informationssamfundet, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur samt Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender. Den foretog også en vurdering af, om Kommissionens selvvurdering er rigtig (jf. punkt 1.80-1.84) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Retten deler ikke Kommissionens selvvurdering på flere områder

| 6.5. | Rettens undersøgelse bekræftede, at praksis i de fire generaldirektorater i 2003 generelt var i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i Kommissionens interne kontrolstandarder, men at der var følgende undtagelser: |
| --- | --- |

6.5.

Rettens undersøgelse bekræftede, at praksis i de fire generaldirektorater i 2003 generelt var i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i Kommissionens interne kontrolstandarder, men at der var følgende undtagelser:

| 6.5. | |
| --- | --- |

6.5.

| — | I Generaldirektoratet for Forskning var standard 20 »Registrering og korrektion af svagheder ved den interne kontrol« og standard 21 »Revisionsrapporter« implementeret tilfredsstillende, men ved udgangen af 2003 var der ikke sikret tilstrækkelig opfølgning på de korrigerende foranstaltninger, der var truffet med henblik på opfyldelsen af disse standarder (som var blevet decentraliseret til direktoraterne) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Analysen bekræftede også Rettens tidligere bemærkninger om, at kravene i standard 12 »Fyldestgørende ledelsesinformation« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

—

I Generaldirektoratet for Forskning var standard 20 »Registrering og korrektion af svagheder ved den interne kontrol« og standard 21 »Revisionsrapporter« implementeret tilfredsstillende, men ved udgangen af 2003 var der ikke sikret tilstrækkelig opfølgning på de korrigerende foranstaltninger, der var truffet med henblik på opfyldelsen af disse standarder (som var blevet decentraliseret til direktoraterne) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Analysen bekræftede også Rettens tidligere bemærkninger om, at kravene i standard 12 »Fyldestgørende ledelsesinformation« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) ikke er opfyldt.

| — | Oprettelse af kontoret for »Koordinering og integrering af interne kontrolsystemer «i GD RTD i februar 2004 skulle bidrage til at forbedre opfølgningen af de korrigerende foranstaltninger.
  Hvad angår den interne kontrolstandard 12, har Kommissionen til hensigt at supplere iværksættelsen heraf i løbet af 2004. |
| --- | --- |

—

Oprettelse af kontoret for »Koordinering og integrering af interne kontrolsystemer «i GD RTD i februar 2004 skulle bidrage til at forbedre opfølgningen af de korrigerende foranstaltninger.

Hvad angår den interne kontrolstandard 12, har Kommissionen til hensigt at supplere iværksættelsen heraf i løbet af 2004.

| — | Generaldirektoratet for Informationssamfundet har efter Rettens opfattelse kun delvis implementeret de grundlæggende krav i to kontrolstandarder. For så vidt angår standard 12 »Fyldestgørende ledelsesinformation« er grunden, at det integrerede ressourceforvaltningssystem (IRMS), som er et planlægningsværktøj, ikke anvendes systematisk. Og for så vidt angår standard 20 »Registrering og korrektion af svagheder ved den interne kontrol«, er de nye procedurer rent formelle og ikke forklaret tydeligt. Der er derfor risiko for, at de ikke fungerer tilstrækkeligt effektivt. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet for Informationssamfundet har efter Rettens opfattelse kun delvis implementeret de grundlæggende krav i to kontrolstandarder. For så vidt angår standard 12 »Fyldestgørende ledelsesinformation« er grunden, at det integrerede ressourceforvaltningssystem (IRMS), som er et planlægningsværktøj, ikke anvendes systematisk. Og for så vidt angår standard 20 »Registrering og korrektion af svagheder ved den interne kontrol«, er de nye procedurer rent formelle og ikke forklaret tydeligt. Der er derfor risiko for, at de ikke fungerer tilstrækkeligt effektivt.

| — | GD INFSO finder, at de grundlæggende krav er imødekommet, men er enig med Retten i, at der er mulighed for forbedring, hvad angår effektiviteten i procedurerne i forbindelse med standard 20 (Registrering og korrektion af svagheder ved den interne kontrol). |
| --- | --- |

—

GD INFSO finder, at de grundlæggende krav er imødekommet, men er enig med Retten i, at der er mulighed for forbedring, hvad angår effektiviteten i procedurerne i forbindelse med standard 20 (Registrering og korrektion af svagheder ved den interne kontrol).

| — | Rettens undersøgelse i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur viste, at systemet til overvågning af budgetgennemførelsen ikke var fuldt pålideligt, og at der muligvis blev behandlet data, der ikke var rigtige. |
| --- | --- |

—

Rettens undersøgelse i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur viste, at systemet til overvågning af budgetgennemførelsen ikke var fuldt pålideligt, og at der muligvis blev behandlet data, der ikke var rigtige.

| — | Kommissionen har til hensigt at fjerne risikoen for fejl ved indkodning af data vedrørende den månedlige budgetgennemførelse ved hjælp af en mere avanceret automatisering af uddragelsen af disse data. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har til hensigt at fjerne risikoen for fejl ved indkodning af data vedrørende den månedlige budgetgennemførelse ved hjælp af en mere avanceret automatisering af uddragelsen af disse data.

| — | I Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender blev der ganske vist udarbejdet rapporter, sådan som det er fastsat i kravene, men rapporternes finansielle data om betalingsfrister var ikke pålidelige. |
| --- | --- |

—

I Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender blev der ganske vist udarbejdet rapporter, sådan som det er fastsat i kravene, men rapporternes finansielle data om betalingsfrister var ikke pålidelige.

| — | GD RIA havde allerede konstateret den utilstrækkelige kvalitet ved dataene fra DWH (Data WareHouse), der tjener til opstilling af statistikker over betalingsfrister, og det at Retten havde rejst dette punkt resulterede i en kommentar fra generaldirektøren for GD RIA i dennes årsberetning for 2003. Kommissionen har siden truffet visse foranstaltninger i forbindelse med iværksættelsen af det nye integrerede regnskabssystem. |
| --- | --- |

—

GD RIA havde allerede konstateret den utilstrækkelige kvalitet ved dataene fra DWH (Data WareHouse), der tjener til opstilling af statistikker over betalingsfrister, og det at Retten havde rejst dette punkt resulterede i en kommentar fra generaldirektøren for GD RIA i dennes årsberetning for 2003. Kommissionen har siden truffet visse foranstaltninger i forbindelse med iværksættelsen af det nye integrerede regnskabssystem.

Efter Rettens opfattelse har ingen af de fire undersøgte tjenestegrene overholdt standard 12 »Fyldestgørende ledelsesinformation« i 2003.

Af ovennævnte grunde finder Kommissionen, at standard 12 er blevet fyldestgørende opfyldt.

Foreløbig vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemet for 6. RP

Omfanget af den foreløbige analyse

| 6.6. | 2003 var det første år af sjette FTU-rammeprograms (6. RP) programperiode. 6. RP's oprindelige budget (før udvidelsen) var på 17 500 millioner euro, og programmet dækker perioden 2002-2006 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). 6 RP gennemføres ved hjælp af særlige instrumenter med henblik på at støtte bestemte videnskabelige områder samt udvikling og koordinering af de nationale forskningspolitikker i EU (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Ligesom det foregående rammeprogram forvaltes indirekte FTU-aktioner under 6. RP af fem generaldirektorater i fællesskab (Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Informationssamfundet, Generaldirektoratet for Energi og Transport, Generaldirektoratet for Erhvervspolitik og Generaldirektoratet for Fiskeri). Betalingerne vedrørende indirekte FTU-aktioner under 6. RP, for det meste i form af forskud, beløb sig til 551,5 millioner euro (dvs. 9,7 % af betalingsbevillingerne for 2003 til interne politikker). |
| --- | --- |

6.6.

2003 var det første år af sjette FTU-rammeprograms (6. RP) programperiode. 6. RP's oprindelige budget (før udvidelsen) var på 17 500 millioner euro, og programmet dækker perioden 2002-2006 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). 6 RP gennemføres ved hjælp af særlige instrumenter med henblik på at støtte bestemte videnskabelige områder samt udvikling og koordinering af de nationale forskningspolitikker i EU (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Ligesom det foregående rammeprogram forvaltes indirekte FTU-aktioner under 6. RP af fem generaldirektorater i fællesskab (Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Informationssamfundet, Generaldirektoratet for Energi og Transport, Generaldirektoratet for Erhvervspolitik og Generaldirektoratet for Fiskeri). Betalingerne vedrørende indirekte FTU-aktioner under 6. RP, for det meste i form af forskud, beløb sig til 551,5 millioner euro (dvs. 9,7 % af betalingsbevillingerne for 2003 til interne politikker).

Retsgrundlaget blev vedtaget rettidigt, men den endelige standardkontrakt blev vedtaget på et meget sent tidspunkt

| 6.7. | Forordning (EF) nr. 2321/2002 om deltagelsesregler for virksomheder, forskningscentre og universiteter og regler for formidling af forskningsresultater gældende under 6. RP blev vedtaget den 16. december 2002 af Europa-Parlamentet og Rådet. Det vil sige, at det endelige retsgrundlag forelå betydeligt tidligere i rammeprogrammets cyklus, end det var tilfældet i forbindelse med 5. RP (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.7.

Forordning (EF) nr. 2321/2002 om deltagelsesregler for virksomheder, forskningscentre og universiteter og regler for formidling af forskningsresultater gældende under 6. RP blev vedtaget den 16. december 2002 af Europa-Parlamentet og Rådet. Det vil sige, at det endelige retsgrundlag forelå betydeligt tidligere i rammeprogrammets cyklus, end det var tilfældet i forbindelse med 5. RP (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.8. | Kommissionen sigtede mod at forenkle forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under 6. RP ved at anvende samme standardkontrakt til alle typer aktioner (undtagen Marie Curie-stipendier) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Men eftersom de nye kontraktbestemmelser omfatter en lang række særlige bestemmelser for de forskellige instrumenter og specifikke bilag til dem, blev der reelt ikke opnået en forenkling. Hertil kommer, at den fuldstændige udgave af standardkontrakten til indirekte FTU aktioner under 6. RP først forelå i december 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De finansielle retningslinjer, som præciserer støtteberettigelseskriterierne for omkostninger, som de endelige støttemodtagere anmelder, blev desuden først formelt vedtaget i januar 2004 og derefter ændret i april 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten mener, at det skabte unødig usikkerhed, at bestemmelserne blev vedtaget på så sent et tidspunkt (navnlig i forbindelse med forhandlingerne af kontrakter om indirekte FTU-aktioner under 6. RP), og det skabte også risiko for, at 6. RP ikke blev gennemført på et lovligt og formelt rigtigt grundlag. |
| --- | --- |

6.8.

Kommissionen sigtede mod at forenkle forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under 6. RP ved at anvende samme standardkontrakt til alle typer aktioner (undtagen Marie Curie-stipendier) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Men eftersom de nye kontraktbestemmelser omfatter en lang række særlige bestemmelser for de forskellige instrumenter og specifikke bilag til dem, blev der reelt ikke opnået en forenkling. Hertil kommer, at den fuldstændige udgave af standardkontrakten til indirekte FTU aktioner under 6. RP først forelå i december 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De finansielle retningslinjer, som præciserer støtteberettigelseskriterierne for omkostninger, som de endelige støttemodtagere anmelder, blev desuden først formelt vedtaget i januar 2004 og derefter ændret i april 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten mener, at det skabte unødig usikkerhed, at bestemmelserne blev vedtaget på så sent et tidspunkt (navnlig i forbindelse med forhandlingerne af kontrakter om indirekte FTU-aktioner under 6. RP), og det skabte også risiko for, at 6. RP ikke blev gennemført på et lovligt og formelt rigtigt grundlag.

| 6.8. | Kommissionen anser det betydelige fald i antallet af standardkontrakter som en væsentlig forenkling, der vil bidrage til at forbedre styringen af rammeprogrammet og mindske fejl og misfortolkninger hos den endelige støttemodtager. Der blev i oktober 2003 indført nogle mindre ændringer i den oprindelige version af 6. RP-standardkontrakten, og der blev kun godkendt et lille antal særbestemmelser i december 2003. På den anden side har udkast til de finansielle retningslinjer været tilgængelige på Kommissionens netsted siden sommeren 2003. Kommissionen finder generelt, at de endelige støttemodtagere ikke blev udsat for usikkerhed i forbindelse med forhandlingen af kontrakter vedrørende 6. RP indirekte FTU-aktioner. |
| --- | --- |

6.8.

Kommissionen anser det betydelige fald i antallet af standardkontrakter som en væsentlig forenkling, der vil bidrage til at forbedre styringen af rammeprogrammet og mindske fejl og misfortolkninger hos den endelige støttemodtager. Der blev i oktober 2003 indført nogle mindre ændringer i den oprindelige version af 6. RP-standardkontrakten, og der blev kun godkendt et lille antal særbestemmelser i december 2003. På den anden side har udkast til de finansielle retningslinjer været tilgængelige på Kommissionens netsted siden sommeren 2003. Kommissionen finder generelt, at de endelige støttemodtagere ikke blev udsat for usikkerhed i forbindelse med forhandlingen af kontrakter vedrørende 6. RP indirekte FTU-aktioner.

Kommissionen var længe om at indføre et fælles it-system for 6. RP, og det bruges ikke af alle tjenestegrene

| 6.9. | Som opfølgning på en anbefaling fra Retten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) bestræbte Kommissionen sig på at øge effektiviteten af den interne kontrol i 6. RP ved at indføre et fælles it-system til forvaltning af forslag, kontrakter og projekter. Dette it-system vil imidlertid ikke blive anvendt af alle tjenestegrene, for Generaldirektoratet for Energi og Transport bruger fortsat sit eget it-system til bestemte funktioner. Desuden var nogle af modulerne i det fælles it-system endnu ikke operationelle i 2003, som var det første år i 6. RP's programperiode. Det gjorde de interne kontroller på alle områder inden for 6. RP mindre effektive, navnlig kontrollen af deltagernes juridiske status og finansielle stilling af evalueringen og forhandlingen af forslag. Det gjorde også Kommissionens ledelsesinformation mindre pålidelig. |
| --- | --- |

6.9.

Som opfølgning på en anbefaling fra Retten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) bestræbte Kommissionen sig på at øge effektiviteten af den interne kontrol i 6. RP ved at indføre et fælles it-system til forvaltning af forslag, kontrakter og projekter. Dette it-system vil imidlertid ikke blive anvendt af alle tjenestegrene, for Generaldirektoratet for Energi og Transport bruger fortsat sit eget it-system til bestemte funktioner. Desuden var nogle af modulerne i det fælles it-system endnu ikke operationelle i 2003, som var det første år i 6. RP's programperiode. Det gjorde de interne kontroller på alle områder inden for 6. RP mindre effektive, navnlig kontrollen af deltagernes juridiske status og finansielle stilling af evalueringen og forhandlingen af forslag. Det gjorde også Kommissionens ledelsesinformation mindre pålidelig.

| 6.9. | Kommissionen deler Rettens holdning med hensyn til behovet for et fælles it-system til styring af FTU-rammeprogrammer. De generaldirektorater, der forvalter disse programmer, samarbejdede om at indføre et fælles »IT-Management Office«, der blev arbejdsdygtigt i 2004. |
| --- | --- |

6.9.

Kommissionen deler Rettens holdning med hensyn til behovet for et fælles it-system til styring af FTU-rammeprogrammer. De generaldirektorater, der forvalter disse programmer, samarbejdede om at indføre et fælles »IT-Management Office«, der blev arbejdsdygtigt i 2004.

GD TREN deltog i udarbejdelsen af det fælles RP 6-it-system og besluttede at anvende alle dets moduler, undtagen kontraktmodulet. Samtidig blev der oprettet en brugerflade for at muliggøre dataudveksling med det fælles system.

Gennemførelsen af et fælles it-system er et væsentligt fremskridt i indførelsen af Kommissionens styringssystem for de europæiske FTU-rammeprogrammer.

Der er brug for yderligere præciseringer vedrørende revisionspåtegninger

| 6.10. | Det obligatoriske krav om, at regnskaberne for indirekte FTU-aktioner under 6. RP skal attesteres, vil efter Rettens opfattelse nok på langt sigt styrke Kommissionens kontrol med udgifterne til FTU-rammeprogrammer væsentligt. Disse revisionspåtegninger gives af en uafhængig ekstern revisor eller, hvor det drejer sig om offentlige organer, af en dertil bemyndiget offentligt ansat. Kommissionen bør imidlertid præcisere en række punkter over for kontrahenter og eksterne revisorer, nemlig revisionens omfang, forpligtelserne forbundet med den eksterne revisors rapporteringspligt og Kommissionens rolle i forbindelse med kontrollen af, om revisionspåtegningerne for indirekte FTU-aktioner under 6. RP er fyldestgørende (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Den væsentligste begrænsning for systemet med revisionspåtegninger er, at de eksterne revisorer ikke skal udtale sig om, hvorvidt de påløbne omkostninger var nødvendige. |
| --- | --- |

6.10.

Det obligatoriske krav om, at regnskaberne for indirekte FTU-aktioner under 6. RP skal attesteres, vil efter Rettens opfattelse nok på langt sigt styrke Kommissionens kontrol med udgifterne til FTU-rammeprogrammer væsentligt. Disse revisionspåtegninger gives af en uafhængig ekstern revisor eller, hvor det drejer sig om offentlige organer, af en dertil bemyndiget offentligt ansat. Kommissionen bør imidlertid præcisere en række punkter over for kontrahenter og eksterne revisorer, nemlig revisionens omfang, forpligtelserne forbundet med den eksterne revisors rapporteringspligt og Kommissionens rolle i forbindelse med kontrollen af, om revisionspåtegningerne for indirekte FTU-aktioner under 6. RP er fyldestgørende (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Den væsentligste begrænsning for systemet med revisionspåtegninger er, at de eksterne revisorer ikke skal udtale sig om, hvorvidt de påløbne omkostninger var nødvendige.

| 6.10. | Revisionens omfang er tilstrækkeligt defineret i ordlyden af den standardrevisionspåtegning, der er tilknyttet de finansielle retningslinjer for 6. RP. Revisorerne skal attestere, at de opførte omkostninger er i overensstemmelse med støtteberettigelseskriterierne defineret i retsgrundlaget, undtagen nødvendigheden af dem. Vurderingen af nødvendighed kontrolleres videnskabeligt af Kommissionens tjenestegrene med støtte fra eksterne eksperter. |
| --- | --- |

6.10.

Revisionens omfang er tilstrækkeligt defineret i ordlyden af den standardrevisionspåtegning, der er tilknyttet de finansielle retningslinjer for 6. RP. Revisorerne skal attestere, at de opførte omkostninger er i overensstemmelse med støtteberettigelseskriterierne defineret i retsgrundlaget, undtagen nødvendigheden af dem. Vurderingen af nødvendighed kontrolleres videnskabeligt af Kommissionens tjenestegrene med støtte fra eksterne eksperter.

Revisionsmetoden for 6. RP er ikke godkendt af alle tjenestegrene

| 6.11. | I overensstemmelse med Kommissionens administrative reform er efterfølgende finansiel revision blevet et af de vigtigste elementer i Kommissionens kontrolprocedurer til vurdering af, om betalingerne vedrørende indirekte FTU aktioner under 6. RP er lovlige og formelt rigtige. Generaldirektoratet for Forskning har foreslået en fælles revisionsmetode for 6. RP, hvor der er taget højde for ændringerne i kontrolmiljøet for 6. RP i forhold til det foregående rammeprogram, men metoden er endnu ikke blevet godkendt af alle fem generaldirektorater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Desuden er der i dette forslag ikke fastsat klare og målbare mål for revisionens dækning af 6. RP (i lighed med revisionsmålet for 5. RP, nemlig revision af 10 % af alle kontrahenter i 5. RP’s løbetid), selv om Retten har anbefalet det (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.11.

I overensstemmelse med Kommissionens administrative reform er efterfølgende finansiel revision blevet et af de vigtigste elementer i Kommissionens kontrolprocedurer til vurdering af, om betalingerne vedrørende indirekte FTU aktioner under 6. RP er lovlige og formelt rigtige. Generaldirektoratet for Forskning har foreslået en fælles revisionsmetode for 6. RP, hvor der er taget højde for ændringerne i kontrolmiljøet for 6. RP i forhold til det foregående rammeprogram, men metoden er endnu ikke blevet godkendt af alle fem generaldirektorater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Desuden er der i dette forslag ikke fastsat klare og målbare mål for revisionens dækning af 6. RP (i lighed med revisionsmålet for 5. RP, nemlig revision af 10 % af alle kontrahenter i 5. RP’s løbetid), selv om Retten har anbefalet det (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.11. | De generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, blev i maj 2004 enige om hovedprincipperne i en fællesrevisionsstrategi for 6. RP og vil indføre ordningen til gennemførelse af den fælles revisionsmetode. De arbejder fortsat tæt sammen for at udstikke principperne mere detaljeret og udveksle resultater af deres revisioner. |
| --- | --- |

6.11.

De generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, blev i maj 2004 enige om hovedprincipperne i en fællesrevisionsstrategi for 6. RP og vil indføre ordningen til gennemførelse af den fælles revisionsmetode. De arbejder fortsat tæt sammen for at udstikke principperne mere detaljeret og udveksle resultater af deres revisioner.

Kommissionen bekræfter målet med revision af 10 % af alle kontrahenter i forbindelse med 5. RP. For 6. RP er situationen fuldstændig anderledes, da indførelsen af revisionspåtegninger er blevet generaliseret, og Kommissionens revisionsstrategi vil fokusere på kvalitativ vurdering af systemet baseret på revissionspåtegninger.

Foreløbig vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemerne for Den Europæiske Flygtningefond (et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed)

Omfanget af den foreløbige vurdering

| 6.12. | Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender gennemfører programmer og aktiviteter, hvis mål er et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. I 2003 blev der indgået forpligtelser for 138,7 millioner euro under budgetafsnit B5-8, og betalingerne beløb sig til 101,8 millioner euro. |
| --- | --- |

6.12.

Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender gennemfører programmer og aktiviteter, hvis mål er et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. I 2003 blev der indgået forpligtelser for 138,7 millioner euro under budgetafsnit B5-8, og betalingerne beløb sig til 101,8 millioner euro.

| 6.13. | Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004) yder støtte til medlemsstaternes foranstaltninger på området modtagelse af flygtninge og fordrevne personer og til finansiering af konsekvenserne af sådanne foranstaltninger. Fonden tegnede sig for 28 % af de samlede betalinger på dette område i 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Fonden yder støtte til tre former for foranstaltninger, nemlig foranstaltninger vedrørende modtagelsesforhold, integration og frivillig hjemsendelse. Midlerne fordeles mellem de 14 medlemsstater, der deltager i Den Europæiske Flygtningefond (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), i form af et fast, årligt beløb og et variabelt beløb, der beregnes i forhold til det antal flygtninge og fordrevne personer, medlemsstaten har modtaget i de tre foregående år. I perioden 2000-2002 varierede antallet af asylansøgere betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. Derfor, og fordi medlemsstaterne prioriterede de tre foranstaltninger, der finansieres af fonden, forskelligt, var der store forskelle i fællesskabsbidraget pr. asylansøger og pr. medlemsstat. |
| --- | --- |

6.13.

Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004) yder støtte til medlemsstaternes foranstaltninger på området modtagelse af flygtninge og fordrevne personer og til finansiering af konsekvenserne af sådanne foranstaltninger. Fonden tegnede sig for 28 % af de samlede betalinger på dette område i 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Fonden yder støtte til tre former for foranstaltninger, nemlig foranstaltninger vedrørende modtagelsesforhold, integration og frivillig hjemsendelse. Midlerne fordeles mellem de 14 medlemsstater, der deltager i Den Europæiske Flygtningefond (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), i form af et fast, årligt beløb og et variabelt beløb, der beregnes i forhold til det antal flygtninge og fordrevne personer, medlemsstaten har modtaget i de tre foregående år. I perioden 2000-2002 varierede antallet af asylansøgere betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. Derfor, og fordi medlemsstaterne prioriterede de tre foranstaltninger, der finansieres af fonden, forskelligt, var der store forskelle i fællesskabsbidraget pr. asylansøger og pr. medlemsstat.

| 6.14. | Retten undersøgte Den Europæiske Flygtningefonds forvaltnings- og kontrolprocedurer og reviderede i Kommissionen en stikprøve af betalinger, der var godkendt i 2003. I de tilfælde, hvor Retten fandt det relevant, blev revisionen udvidet til også at omfatte den endelige støttemodtager. |
| --- | --- |

6.14.

Retten undersøgte Den Europæiske Flygtningefonds forvaltnings- og kontrolprocedurer og reviderede i Kommissionen en stikprøve af betalinger, der var godkendt i 2003. I de tilfælde, hvor Retten fandt det relevant, blev revisionen udvidet til også at omfatte den endelige støttemodtager.

De operationelle procedurer er endnu ikke dokumenteret i Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender

| 6.15. | I henhold til intern kontrolstandard 15 »Dokumentation af procedurer« skulle alle kommissionstjenestegrene senest den 31. december 2002 have dokumenteret deres finansielle procedurer fuldt ud og udarbejdet ajourførte operationelle håndbøger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Trods dette krav havde Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender ved udgangen af 2003 ikke udarbejdet håndbøger over de operationelle procedurer for et eneste af de programmer, det forvaltede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.15.

I henhold til intern kontrolstandard 15 »Dokumentation af procedurer« skulle alle kommissionstjenestegrene senest den 31. december 2002 have dokumenteret deres finansielle procedurer fuldt ud og udarbejdet ajourførte operationelle håndbøger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Trods dette krav havde Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender ved udgangen af 2003 ikke udarbejdet håndbøger over de operationelle procedurer for et eneste af de programmer, det forvaltede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.15. | Personalet, der forvalter finansieringsprogrammerne råder over et Vademecum med generaldirektoratets finansielle procedurer, der indeholder talrige henvisninger, også om operationelle bestemmelser. |
| --- | --- |

6.15.

Personalet, der forvalter finansieringsprogrammerne råder over et Vademecum med generaldirektoratets finansielle procedurer, der indeholder talrige henvisninger, også om operationelle bestemmelser.

Der er allerede overvejelser i gang for at samle de forskellige standarddokumenter, der allerede er tilgængelige i hvert programs fælles edb-fortegnelse, i håndbøger om operationelle procedurer for hvert program.

Svagheder i Den Europæiske Flygtningefonds kontrolsystem på forskellige niveauer

| 6.16. | Følgende svagheder blev konstateret under Rettens revision af Den Europæiske Flygtningefond i Kommissionen, i medlemsstaterne og hos de endelige støttemodtagere: |
| --- | --- |

6.16.

Følgende svagheder blev konstateret under Rettens revision af Den Europæiske Flygtningefond i Kommissionen, i medlemsstaterne og hos de endelige støttemodtagere:

| 6.16. | |
| --- | --- |

6.16.

| — | Gennemførelsesbestemmelserne blev vedtaget for sent: Medlemsstaterne skal sørge for tilfredsstillende finansiel kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Den Europæiske Flygtningefond blev oprettet i 2000, men Kommissionen vedtog først i marts 2001 reglerne for, hvornår udgifter er støtteberettigede, og først i december 2001 reglerne for forvaltning og kontrol i medlemsstaterne. Det betød, at de nationale formidlende forvaltningsorganer ikke havde klare instrukser i programmets indledende fase (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

—

Gennemførelsesbestemmelserne blev vedtaget for sent: Medlemsstaterne skal sørge for tilfredsstillende finansiel kontrol (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Den Europæiske Flygtningefond blev oprettet i 2000, men Kommissionen vedtog først i marts 2001 reglerne for, hvornår udgifter er støtteberettigede, og først i december 2001 reglerne for forvaltning og kontrol i medlemsstaterne. Det betød, at de nationale formidlende forvaltningsorganer ikke havde klare instrukser i programmets indledende fase (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| — | Kommissionen er opmærksom på, at der har været en vis forsinkelse i vedtagelsen af forskellige afgørelser om de nærmere regler for gennemførelse, navnlig på grund af de nødvendige høringer af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er opmærksom på, at der har været en vis forsinkelse i vedtagelsen af forskellige afgørelser om de nærmere regler for gennemførelse, navnlig på grund af de nødvendige høringer af medlemsstaterne.

Dette punkt omfattes allerede fra Kommissionens side af foranstaltninger inden for Den Europæiske Flygtningefond - anden fase.

| — | Manglende overholdelse af støtteberettigelseskriterierne:Den Europæiske Flygtningefond støtter foranstaltninger til modtagelse, integration og hjemsendelse af flygtninge. I henhold til Rådets beslutning om fondens oprettelse skal hjemsendelsen betales, forudsat at flygtningene ikke har erhvervet en ny nationalitet eller har forladt medlemsstatens område (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten konstaterede, at den sidstnævnte betingelse ikke blev overholdt i Tyskland. |
| --- | --- |

—

Manglende overholdelse af støtteberettigelseskriterierne:Den Europæiske Flygtningefond støtter foranstaltninger til modtagelse, integration og hjemsendelse af flygtninge. I henhold til Rådets beslutning om fondens oprettelse skal hjemsendelsen betales, forudsat at flygtningene ikke har erhvervet en ny nationalitet eller har forladt medlemsstatens område (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten konstaterede, at den sidstnævnte betingelse ikke blev overholdt i Tyskland.

| — | På grundlag af de af Retten givne oplysninger har Kommissionen taget kontakt med medlemsstaten om det pågældende projekt, og der vil om nødvendigt blive truffet finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

—

På grundlag af de af Retten givne oplysninger har Kommissionen taget kontakt med medlemsstaten om det pågældende projekt, og der vil om nødvendigt blive truffet finansielle korrektioner.

| — | Svagt kontrolmiljø i medlemsstaterne: Siden 2002 har Kommissionen besøgt alle de deltagende medlemsstater for at føre tilsyn med de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer for Den Europæiske Flygtningefond. I flere tilsynsrapporter peges der på svagheder i medlemsstaternes kontrolmiljø: forvaltnings- og kontrolprocedurer, der ikke kunne verificeres, utilstrækkelig dokumentation for evaluering og udvælgelse af projekter og manglende overholdelse af fællesskabsforordningens bestemmelser om projekternes støtteberettigelse. Endvidere havde de formidlende organer ikke foretaget tilstrækkelig kontrol af omkostningernes støtteberettigelse, og der var ikke udført de krævede stikprøvekontroller. Disse mangler viser, at Kommissionen bør foretage yderligere efterfølgende finansiel revision på dette område, samt at medlemsstaternes kontrolmiljø bør styrkes (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

—

Svagt kontrolmiljø i medlemsstaterne: Siden 2002 har Kommissionen besøgt alle de deltagende medlemsstater for at føre tilsyn med de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer for Den Europæiske Flygtningefond. I flere tilsynsrapporter peges der på svagheder i medlemsstaternes kontrolmiljø: forvaltnings- og kontrolprocedurer, der ikke kunne verificeres, utilstrækkelig dokumentation for evaluering og udvælgelse af projekter og manglende overholdelse af fællesskabsforordningens bestemmelser om projekternes støtteberettigelse. Endvidere havde de formidlende organer ikke foretaget tilstrækkelig kontrol af omkostningernes støtteberettigelse, og der var ikke udført de krævede stikprøvekontroller. Disse mangler viser, at Kommissionen bør foretage yderligere efterfølgende finansiel revision på dette område, samt at medlemsstaternes kontrolmiljø bør styrkes (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| — | Kommissionen tilrettelagde i 2002 og 2003 kontrolbesøg i alle medlemsstater og foretog kontrol af udgifter på projektniveau. |
| --- | --- |

—

Kommissionen tilrettelagde i 2002 og 2003 kontrolbesøg i alle medlemsstater og foretog kontrol af udgifter på projektniveau.

Kontrolbesøgene har vist, at det var muligt at gennemføre forbedringer, og der er taget hensyn til svaghederne i programmeringen af den efterfølgende kontrol.

| — | Specifikke krav til dokumentation overholdes ikke af medlemsstaterne: Medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer skal sikre et tilstrækkeligt revisionsspor. Det skal gøre det muligt at afstemme »de samlede beløb« (dvs. de formidlende organers udgiftsanmeldelser til Kommissionen) med de individuelle regnskaber og bilag, der findes på de forskellige administrative niveauer og hos støttemodtagerne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten konstaterede, at det ikke altid var muligt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

—

Specifikke krav til dokumentation overholdes ikke af medlemsstaterne: Medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer skal sikre et tilstrækkeligt revisionsspor. Det skal gøre det muligt at afstemme »de samlede beløb« (dvs. de formidlende organers udgiftsanmeldelser til Kommissionen) med de individuelle regnskaber og bilag, der findes på de forskellige administrative niveauer og hos støttemodtagerne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Retten konstaterede, at det ikke altid var muligt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| — | Rettens revisionsresultater er blevet viderebragt til den pågældende medlemsstat, og der vil i givet fald blive truffet afgørelse om korrigeringer. Kommissionen vil selvfølgelig underrette Retten, så snart den har modtaget svar fra den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Rettens revisionsresultater er blevet viderebragt til den pågældende medlemsstat, og der vil i givet fald blive truffet afgørelse om korrigeringer. Kommissionen vil selvfølgelig underrette Retten, så snart den har modtaget svar fra den pågældende medlemsstat.

| — | Forskudsbetalinger ukorrekt anmeldt som udgifter: Når de formidlende organer indsender »samlede beløb« til Kommissionen, skal de bekræfte, at de anmeldte udgifter faktisk er afholdt, at de er støtteberettigede, og at de er opført i støttemodtagerens regnskab eller skatteregnskab. Rettens revision viste, at forskud fra formidlende organer til støttemodtagere var anmeldt til Kommissionen som afholdte udgifter. |
| --- | --- |

—

Forskudsbetalinger ukorrekt anmeldt som udgifter: Når de formidlende organer indsender »samlede beløb« til Kommissionen, skal de bekræfte, at de anmeldte udgifter faktisk er afholdt, at de er støtteberettigede, og at de er opført i støttemodtagerens regnskab eller skatteregnskab. Rettens revision viste, at forskud fra formidlende organer til støttemodtagere var anmeldt til Kommissionen som afholdte udgifter.

| — | I 2002 præciserede Kommissionen de nærmere regler for iværksættelse, navnlig hvad angår definition af påløbne udgifter. |
| --- | --- |

—

I 2002 præciserede Kommissionen de nærmere regler for iværksættelse, navnlig hvad angår definition af påløbne udgifter.

Rettens revisionsresultater er siden da blevet overgivet til den pågældende medlemsstat, og der vil i givet fald blive foretaget korrigeringer. Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at minde medlemsstaterne om bestemmelserne i den forordning, der gælder for EFF.

I øvrigt er definitionen på begrebet »støtteberettigede udgifter« blevet indarbejdet i Kommissionens forslag til anden fase af Den Europæiske Flygtningefond (KOM (2004) 102 af 12. februar 2004, artikel 20 og 23.

Resultaterne af test af underliggende transaktioner, som blev godkendt i løbet af regnskabsåret

Testenes omfang

| 6.17. | På grundlag af en stikprøve bestående af 93 betalinger og 9 forpligtelser, som blev udvalgt tilfældigt på kommissionsniveau, undersøgte Retten, om de underliggende transaktioner på området interne politikker var lovlige og formelt rigtige. Denne stikprøve omfattede forudbetalinger, mellemliggende betalinger, endelige betalinger og enkeltbetalinger vedrørende aktioner, der var gennemført i henhold til kommissionsbeslutninger, finansieringsaftaler og udbudskontrakter. 15 af stikprøvens betalinger, som der var indsendt udgiftsanmeldelser for, blev også testet på støttemodtagerniveau. |
| --- | --- |

6.17.

På grundlag af en stikprøve bestående af 93 betalinger og 9 forpligtelser, som blev udvalgt tilfældigt på kommissionsniveau, undersøgte Retten, om de underliggende transaktioner på området interne politikker var lovlige og formelt rigtige. Denne stikprøve omfattede forudbetalinger, mellemliggende betalinger, endelige betalinger og enkeltbetalinger vedrørende aktioner, der var gennemført i henhold til kommissionsbeslutninger, finansieringsaftaler og udbudskontrakter. 15 af stikprøvens betalinger, som der var indsendt udgiftsanmeldelser for, blev også testet på støttemodtagerniveau.

| 6.18. | I stikprøven indgik 8 betalinger og 2 forpligtelser vedrørende indirekte FTU-aktioner under 6. RP, og den blev udvidet med 17 betalinger over budgetafsnit B5-8 »Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«, hvoraf 4 blev kontrolleret på støttemodtagerniveau. |
| --- | --- |

6.18.

I stikprøven indgik 8 betalinger og 2 forpligtelser vedrørende indirekte FTU-aktioner under 6. RP, og den blev udvidet med 17 betalinger over budgetafsnit B5-8 »Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«, hvoraf 4 blev kontrolleret på støttemodtagerniveau.

Svagheder ved Kommissionens interne kontrol

| 6.19. | I et antal sager var Kommissionens kontroller ikke tilstrækkeligt omfattende og stringente. Der blev fundet tilfælde, hvor der ikke kunne fremlægges de relevante kommissionsbeslutninger om den støtte, der var tildelt. Kontrakter (og kontraktændringer) blev ikke forvaltet korrekt, og de finansielle procedurer for godkendelse af betalinger var i nogle tilfælde ikke overholdt. Retten bemærker, at dokumentationen for de gennemførte kontroller var utilstrækkelig i en række sager. |
| --- | --- |

6.19.

I et antal sager var Kommissionens kontroller ikke tilstrækkeligt omfattende og stringente. Der blev fundet tilfælde, hvor der ikke kunne fremlægges de relevante kommissionsbeslutninger om den støtte, der var tildelt. Kontrakter (og kontraktændringer) blev ikke forvaltet korrekt, og de finansielle procedurer for godkendelse af betalinger var i nogle tilfælde ikke overholdt. Retten bemærker, at dokumentationen for de gennemførte kontroller var utilstrækkelig i en række sager.

| 6.19. | De to tilfælde, som Retten henviser til: der er ikke ydet fællesskabsstøtte uden beslutning, konstatering heraf er forbundet med et arkiveringsproblem omkring et otte år gammelt dokument; Kommissionen finder, at de konstaterede ændringer er berettigede i alle de præcise tilfælde, som Retten har analyseret. |
| --- | --- |

6.19.

De to tilfælde, som Retten henviser til: der er ikke ydet fællesskabsstøtte uden beslutning, konstatering heraf er forbundet med et arkiveringsproblem omkring et otte år gammelt dokument; Kommissionen finder, at de konstaterede ændringer er berettigede i alle de præcise tilfælde, som Retten har analyseret.

Siden Rettens revision har Kommissionen nøje undersøgt, om de finansielle procedurer blev anvendt korrekt.

| 6.20. | I nogle tilfælde havde Kommissionen ikke fulgt procedurerne for udbud og indgåelse af udgiftsforpligtelser. I to andre sager var der ikke truffet passende korrigerende foranstaltninger, efter at Kommissionens egne interne kontrolkontorer udtrykkeligt havde taget forbehold over for, om udvælgelsen af kontrahenter og forvaltningen af tjenesteydelseskontrakter var formelt rigtig. |
| --- | --- |

6.20.

I nogle tilfælde havde Kommissionen ikke fulgt procedurerne for udbud og indgåelse af udgiftsforpligtelser. I to andre sager var der ikke truffet passende korrigerende foranstaltninger, efter at Kommissionens egne interne kontrolkontorer udtrykkeligt havde taget forbehold over for, om udvælgelsen af kontrahenter og forvaltningen af tjenesteydelseskontrakter var formelt rigtig.

| 6.20. | I de to tilfælde, Retten nævner, er de henstillinger, der blev givet efterfølgende af kontroltjenesterne, blevet fulgt, og Kommissionen har fundet virkningerne hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

6.20.

I de to tilfælde, Retten nævner, er de henstillinger, der blev givet efterfølgende af kontroltjenesterne, blevet fulgt, og Kommissionen har fundet virkningerne hensigtsmæssige.

| 6.21. | Hvad angik kontrollen af, om de udgifter, støttemodtagerne (eller de nationale myndigheder som formidlende organer) havde anmeldt, var støtteberettigede og rigtige, og hvad angik udbetalingerne på grundlag af støttemodtagernes udgiftsopgørelser, var kontrollen ofte utilstrækkelig eller ineffektiv. Det havde ofte resulteret i, at Kommissionen havde udbetalt for store beløb. |
| --- | --- |

6.21.

Hvad angik kontrollen af, om de udgifter, støttemodtagerne (eller de nationale myndigheder som formidlende organer) havde anmeldt, var støtteberettigede og rigtige, og hvad angik udbetalingerne på grundlag af støttemodtagernes udgiftsopgørelser, var kontrollen ofte utilstrækkelig eller ineffektiv. Det havde ofte resulteret i, at Kommissionen havde udbetalt for store beløb.

| 6.21. | Når Kommissionen behandler betalinger, der er baseret på de endelige støttemodtageres anmeldte udgifter, foretages der en bilagskontrol i henhold til gældende kontraktbestemmelser, medens det kun ved en fuldstændig revisionskontrol hos støttemodtagerne kan afgøres med sikkerhed og nøjagtighed, at de anmeldte omkostninger er korrekte. For så vidt angår bilagskontrol er Kommissionen således enig i, at denne kontrol er begrænset, og at den ikke kan give fuld sikkerhed for den anmeldte omkostnings lovlighed og lovbundethed. Kommissionen har derfor i væsentligt grad øget sin finansielle revision på støttemodtagerniveau i de seneste år (jf. ligeledes pkt. 6.29). |
| --- | --- |

6.21.

Når Kommissionen behandler betalinger, der er baseret på de endelige støttemodtageres anmeldte udgifter, foretages der en bilagskontrol i henhold til gældende kontraktbestemmelser, medens det kun ved en fuldstændig revisionskontrol hos støttemodtagerne kan afgøres med sikkerhed og nøjagtighed, at de anmeldte omkostninger er korrekte. For så vidt angår bilagskontrol er Kommissionen således enig i, at denne kontrol er begrænset, og at den ikke kan give fuld sikkerhed for den anmeldte omkostnings lovlighed og lovbundethed. Kommissionen har derfor i væsentligt grad øget sin finansielle revision på støttemodtagerniveau i de seneste år (jf. ligeledes pkt. 6.29).

| 6.22. | Ligesom i de foregående år blev Kommissionens betalinger ofte foretaget for sent. Denne konstatering bekræftes af oplysningerne i 2003-aktivitetsrapporten fra en række generaldirektorater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.22.

Ligesom i de foregående år blev Kommissionens betalinger ofte foretaget for sent. Denne konstatering bekræftes af oplysningerne i 2003-aktivitetsrapporten fra en række generaldirektorater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.22. | Kommissionen følger nøje betalingstidsindikatoren og har gjort yderligere fremskridt. |
| --- | --- |

6.22.

Kommissionen følger nøje betalingstidsindikatoren og har gjort yderligere fremskridt.

I nogle tilfælde skyldes de konstaterede forsinkelser i udbetalinger en forskudt tilrådighedstillelse af bevillinger i regnskabsårets begyndelse, supplerende kontrol eller anmodninger om ny dokumentation for udgifter, og disse tilfælde har ikke altid været korrekt registreret som en afbrydelse i referenceperioden for den pågældende udbetaling.

Problemer med udgiftsanmeldelser, hvor modtagere af støtte til indirekte FTU-aktioner har anmeldt for store udgifter

| 6.23. | Betalingerne i 2003 over budgettets undersektion B6 »Forskning og teknologisk udvikling« til indirekte FTU-aktioner under 6. RP var hovedsagelig forskud, der blev betalt efter kontraktunderskrivelsen. Retten reviderede ikke disse transaktioner hos de endelige støttemodtagere. I adskillige udgiftsanmeldelser vedrørende tidligere FTU-rammeprogrammer var der anvendt satser for fællesskabsfinansieringen, som ikke var i overensstemmelse med kontrakten. Det var ikke blevet opdaget ved Kommissionens interne kontrol. I betragtning af fejlhyppigheden på dette område og fejlenes indvirkning skal Retten endnu engang give udtryk for sin tvivl med hensyn til, om de beløb, Kommissionen på grundlag af udgiftsopgørelser har anvist til betaling for 5. RP som helhed, er lovlige og formelt rigtige (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.23.

Betalingerne i 2003 over budgettets undersektion B6 »Forskning og teknologisk udvikling« til indirekte FTU-aktioner under 6. RP var hovedsagelig forskud, der blev betalt efter kontraktunderskrivelsen. Retten reviderede ikke disse transaktioner hos de endelige støttemodtagere. I adskillige udgiftsanmeldelser vedrørende tidligere FTU-rammeprogrammer var der anvendt satser for fællesskabsfinansieringen, som ikke var i overensstemmelse med kontrakten. Det var ikke blevet opdaget ved Kommissionens interne kontrol. I betragtning af fejlhyppigheden på dette område og fejlenes indvirkning skal Retten endnu engang give udtryk for sin tvivl med hensyn til, om de beløb, Kommissionen på grundlag af udgiftsopgørelser har anvist til betaling for 5. RP som helhed, er lovlige og formelt rigtige (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.23. | For at løse problemet med forkerte udgiftsanmeldelser, som støttemodtagere indgiver, har Kommissionen indført en række korrigerende foranstaltninger. For 5. RP blev antallet af finansielle revisioner på støttemodtagerniveau øget væsentligt. Kommissionen har desuden gjort en konkret indsats for at sikre overensstemmelse og ensartighed i de juridiske fortolkninger og anvendelser ved hjælp af den handlingsplan, der blev udarbejdet i fortsættelse af Kommissionens sammenfatning af de årlige aktivitetsrapporter for 2001 (Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet. Sammenfatning af generaldirektørernes og kontorchefernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer. KOM (2002) 426 endelig af 24.7.2002). |
| --- | --- |

6.23.

For at løse problemet med forkerte udgiftsanmeldelser, som støttemodtagere indgiver, har Kommissionen indført en række korrigerende foranstaltninger. For 5. RP blev antallet af finansielle revisioner på støttemodtagerniveau øget væsentligt. Kommissionen har desuden gjort en konkret indsats for at sikre overensstemmelse og ensartighed i de juridiske fortolkninger og anvendelser ved hjælp af den handlingsplan, der blev udarbejdet i fortsættelse af Kommissionens sammenfatning af de årlige aktivitetsrapporter for 2001 (Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet. Sammenfatning af generaldirektørernes og kontorchefernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer. KOM (2002) 426 endelig af 24.7.2002).

For 6. RP omfatter trufne foranstaltninger en forenkling af regler, anvendelse af revisionspåtegninger og indførelse af sanktioner.

Tidligere bemærkninger om TEN-T-programmet bekræftes af dette års revisionsresultater

| 6.24. | Dette års revision har også bekræftet Rettens tidligere bemærkninger om de transeuropæiske transportnet (TEN-T) i budgetafsnit B5-7 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Navnlig konstateredes det under revisionen, at Kommissionen havde godkendt mellemliggende betalinger og endelige betalinger, selv om de særlige betingelser i de finansielle bestemmelser ikke var opfyldt. |
| --- | --- |

6.24.

Dette års revision har også bekræftet Rettens tidligere bemærkninger om de transeuropæiske transportnet (TEN-T) i budgetafsnit B5-7 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Navnlig konstateredes det under revisionen, at Kommissionen havde godkendt mellemliggende betalinger og endelige betalinger, selv om de særlige betingelser i de finansielle bestemmelser ikke var opfyldt.

| 6.24. | Kommissionen finder, som allerede anført i svaret til Revisionsrettens årsberetning 2002 (stk. 6.35 og 6.36), at forhåndsbetingelser for ratebetalinger og endelige betalinger var blevet opfyldt. Forskellen i fortolkningen af støtteberettigede aktiviteter som undersøgelser vil blive behandlet i en revideret definition af undersøgelser og arbejder, der skal indarbejdes i TEN-T håndbogen for støttemodtagere. |
| --- | --- |

6.24.

Kommissionen finder, som allerede anført i svaret til Revisionsrettens årsberetning 2002 (stk. 6.35 og 6.36), at forhåndsbetingelser for ratebetalinger og endelige betalinger var blevet opfyldt. Forskellen i fortolkningen af støtteberettigede aktiviteter som undersøgelser vil blive behandlet i en revideret definition af undersøgelser og arbejder, der skal indarbejdes i TEN-T håndbogen for støttemodtagere.

Svagheder ved kontrollen af udgifterne afholdt over budgetafsnit B5-8 »Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«

| 6.25. | Hvad angik budgetafsnit B5-8 »Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«, blev fællesskabsbestemmelserne anvendt forkert af de formidlende organer i medlemsstaterne. Anmodninger om finansiering var blevet accepteret, selv om de var indsendt efter udløbet af den officielle tidsfrist. |
| --- | --- |

6.25.

Hvad angik budgetafsnit B5-8 »Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«, blev fællesskabsbestemmelserne anvendt forkert af de formidlende organer i medlemsstaterne. Anmodninger om finansiering var blevet accepteret, selv om de var indsendt efter udløbet af den officielle tidsfrist.

| 6.25. | Kommissionen vil minde medlemsstaterne om bestemmelserne i beslutning 2000/596/EF. |
| --- | --- |

6.25.

Kommissionen vil minde medlemsstaterne om bestemmelserne i beslutning 2000/596/EF.

Kontraktbestemmelser ikke overholdt på støttemodtagerniveau

| 6.26. | De fejl, der blev konstateret hos de endelige støttemodtagere, var hovedsagelig, at kontraktbestemmelserne ikke var overholdt. Ligesom i de foregående år konstaterede Retten, at støttemodtagerne anmeldte for store udgifter, som oftest fordi udgifterne i forbindelse med den finansierede aktivitet var beregnet forkert, eller fordi der var anmeldt udgifter, der ikke var støtteberettigede, udgifter, der i virkeligheden ikke var afholdt, eller udgifter, der vedrørte aktiviteter, der ikke var støtteberettigede. |
| --- | --- |

6.26.

De fejl, der blev konstateret hos de endelige støttemodtagere, var hovedsagelig, at kontraktbestemmelserne ikke var overholdt. Ligesom i de foregående år konstaterede Retten, at støttemodtagerne anmeldte for store udgifter, som oftest fordi udgifterne i forbindelse med den finansierede aktivitet var beregnet forkert, eller fordi der var anmeldt udgifter, der ikke var støtteberettigede, udgifter, der i virkeligheden ikke var afholdt, eller udgifter, der vedrørte aktiviteter, der ikke var støtteberettigede.

| 6.26. | Den type fejl, som Revisionsretten har fundet på støttemodtagerniveau, ligner meget de fejl, som Kommissionens egne revisioner af støttemodtagere fandt. For forskning er fejlene hovedsagelig tilknyttet forkert anvendelse af gennemsnitssatser for personaleomkostninger og beregningsfejl i forbindelse med de indirekte omkostninger. Nogle af de kontraktmæssige krav, der har forårsaget fortolkningsproblemer tidligere, er blevet forenklet i 6. RP-kontrakter. |
| --- | --- |

6.26.

Den type fejl, som Revisionsretten har fundet på støttemodtagerniveau, ligner meget de fejl, som Kommissionens egne revisioner af støttemodtagere fandt. For forskning er fejlene hovedsagelig tilknyttet forkert anvendelse af gennemsnitssatser for personaleomkostninger og beregningsfejl i forbindelse med de indirekte omkostninger. Nogle af de kontraktmæssige krav, der har forårsaget fortolkningsproblemer tidligere, er blevet forenklet i 6. RP-kontrakter.

Analyse af Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner

Svag stigning i revisionsaktiviteten

| 6.27. | I forbindelse med interne politikker forlader Kommissionen sig, som anbefalet i Rettens udtalelse om »én enkelt revisionsmodel« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), i stigende grad på efterfølgende finansielle revisioner, som i stor udstrækning udføres af eksterne revisorer på Kommissionens vegne. Ligesom i de foregående år gennemgik Retten rapporterne om de efterfølgende finansielle revisioner på området interne politikker, som blev færdiggjort i løbet af regnskabsåret. I alt steg antallet af fuldførte revisioner inden for interne politikker fra 511 i 2002 til 579 i 2003 (jf.
  tabel 6.1
  ). Tilsvarende steg det samlede antal kontrakter, som blev revideret, fra 800 til 944. Ikke desto mindre var antallet af udførte revisioner og antallet af reviderede kontrakter faldet i 6 af de 14 generaldirektorater. For første gang siden oprettelsen i 1999 foretog Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender et begrænset antal efterfølgende finansielle revisioner. |
| --- | --- |

6.27.

I forbindelse med interne politikker forlader Kommissionen sig, som anbefalet i Rettens udtalelse om »én enkelt revisionsmodel« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), i stigende grad på efterfølgende finansielle revisioner, som i stor udstrækning udføres af eksterne revisorer på Kommissionens vegne. Ligesom i de foregående år gennemgik Retten rapporterne om de efterfølgende finansielle revisioner på området interne politikker, som blev færdiggjort i løbet af regnskabsåret. I alt steg antallet af fuldførte revisioner inden for interne politikker fra 511 i 2002 til 579 i 2003 (jf.
  tabel 6.1
  ). Tilsvarende steg det samlede antal kontrakter, som blev revideret, fra 800 til 944. Ikke desto mindre var antallet af udførte revisioner og antallet af reviderede kontrakter faldet i 6 af de 14 generaldirektorater. For første gang siden oprettelsen i 1999 foretog Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender et begrænset antal efterfølgende finansielle revisioner.

| 6.27. | Globalt set er revisionsaktiviteterne vedrørende forskningsaktiviteter blevet intensiveret. For 2002 og 2003 vedrørte revisionen kun forskning. For at nå målet med 10 % for 5. RP-kontrakter skønner GD TREN, at der gennemsnitligt skal udføres 40 til 50 revisioner om året, hvilket svarer til 80 til 100 kontrakter. For perioden 2002-2004 vil det gennemsnitlige mål for antal revisioner (40 til 50) og reviderede kontrakter (80 til 100) for GD TREN blive nået. |
| --- | --- |

6.27.

Globalt set er revisionsaktiviteterne vedrørende forskningsaktiviteter blevet intensiveret. For 2002 og 2003 vedrørte revisionen kun forskning. For at nå målet med 10 % for 5. RP-kontrakter skønner GD TREN, at der gennemsnitligt skal udføres 40 til 50 revisioner om året, hvilket svarer til 80 til 100 kontrakter. For perioden 2002-2004 vil det gennemsnitlige mål for antal revisioner (40 til 50) og reviderede kontrakter (80 til 100) for GD TREN blive nået.

I 2003 blev revisionsplanen for RIA indledt, selv om der på grund af personalemangel kun kunne foretages et begrænset antal revisioner.

| 6.28. | Alle de revisioner, der blev foretaget i 2003 af Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse, vedrørte veterinære aktioner. Disse revisioner førte til finansielle korrektioner på ca. 95,5 millioner euro i Kommissionens favør. Generaldirektoratet for Det Indre Marked foretog hverken stedlige kontroller eller finansielle revisioner i 2003. |
| --- | --- |

6.28.

Alle de revisioner, der blev foretaget i 2003 af Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse, vedrørte veterinære aktioner. Disse revisioner førte til finansielle korrektioner på ca. 95,5 millioner euro i Kommissionens favør. Generaldirektoratet for Det Indre Marked foretog hverken stedlige kontroller eller finansielle revisioner i 2003.

Tabel 6.1 — Interne politikker — Revisioner afsluttet af (eller på vegne af) Kommissionen i 2003 (32)
   (33)

| Generaldirektorat | Antal afsluttede revisioner | Antal reviderede kontrakter | Antal løbende kontrakter | Værdien af de reviderede kontrakter (millioner euro) | Værdien af de løbende kontrakter (millioner euro) | Beløb, som kan tilbagesøges, eller nedsættelser som følge af revisionerne (millioner euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 |
| | | | | | | | | | | | Beløb | i % af de reviderede kontrakter | Beløb | i % af de reviderede kontrakter |
| GD for Landbrug | 15 | 12 (39) | 21 | 19 | 280 | 268 | 30,5 | 29,8 | 68,7 | 52,9 | 2,9 (38) | 10 | 0,7 | 3 |
| GD for Uddannelse og Kultur | 32 | 126 | 47 | 173 | 28 063 | 19 424 | 30,8 | 95,5 | 689,1 | 743,9 | 0,6 | 2 | 2,4 | 3 |
| GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold | 21 | 17 | 39 | 19 | 1 464 | 1 559 | 10,4 | 7,1 | 116,8 | 125,9 | 0,5 | 4 | 0,2 | 3 |
| GD for Energi og Transport | 50 | 26 | 111 | 37 | 2 133 | 1 630 | 754,6 (36) | 53,1 | 2 084,3 | 2 061,6 | 3,3 | 0 | 0,8 | 2 |
| GD for Erhvervspolitik | 18 | 45 | 24 | 62 | 1 641 | 1 463 | 15,5 | 39,7 | 272,0 | 162,5 | 0,4 | 2 | 0,0 | 0 |
| GD for Miljø | 32 | 23 | 34 | 52 | 1 790 | 1 711 | 12,1 | 35,7 | 333,1 | 352,6 | 0,6 | 5 | 0,2 | 1 |
| GD for Fiskeri | 21 | 27 | 39 | 44 | 182 | 133 | 8,8 | 9,0 | 142,2 | 116,4 | 0,2 | 2 | 0,2 | 2 |
| (35) | 2 | 4 | 14 | 20 | 18 | 13 | 42,7 | 65,2 | 32,5 | 31,7 | 1,8 | 4 | 3,7 | 6 |
| GD for Retlige og Indre Anliggender | 0 | 8 | 0 | 30 | : | 923 | : | 3,6 | : | 95,9 | 0,1 | : | 0,2 | 6 |
| GD for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse | 17 | | 17 | | : | | 7,2 | | : | | 0,2 | 3 | 0,0 | |
| (34) | 7 | 6 | 7 | 9 | : | 2 | 958,4 | 691,0 | : | 691,0 | 515,8 | 54 | 95,5 | 14 |
| GD for Informationssamfundet | 54 | 74 | 107 | 197 | 3 984 | 2 859 | 58,6 | 66,4 | 1 855,2 | 3 040,0 | 2,4 | 4 | 1,2 | 2 |
| GD for Det Indre Marked | 1 | 0 | 31 | 0 | 113 | 54 | 4,2 | 0,0 | 9,8 | 4,2 | 0,0 | 0 | 0,0 | |
| GD for Forskning | 237 | 208 | 297 | 258 | 14 981 | 8 229 | 80,6 (37) | 181,4 | 4 594,0 | 3 045,0 | 3,9 | 5 | 3,1 | 2 |
| GD for Beskatning og Toldunion | 4 | 3 | 12 | 24 | 191 | 98 | 1,1 | 0,3 | 58,9 | 44,8 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 |
| I ALT | 511 | 579 | 800 | 944 | 54 840 | 38 366 | 2 015,6 | 1 277,6 | 10 256,5 | 10 568,5 | 532,6 | 12 | 108,2 | 8 |

Generaldirektorat

Antal afsluttede revisioner

Antal reviderede kontrakter

Antal løbende kontrakter

Værdien af de reviderede kontrakter (millioner euro)

Værdien af de løbende kontrakter (millioner euro)

Beløb, som kan tilbagesøges, eller nedsættelser som følge af revisionerne (millioner euro)

2002

2003

2002

2003

2002

2003

2002

2003

2002

2003

2002

2003

Beløb

i % af de reviderede kontrakter

Beløb

i % af de reviderede kontrakter

GD for Landbrug

15

12 (39)

21

19

280

268

30,5

29,8

68,7

52,9

2,9 (38)

10

0,7

3

GD for Uddannelse og Kultur

32

126

47

173

28 063

19 424

30,8

95,5

689,1

743,9

0,6

2

2,4

3

GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold

21

17

39

19

1 464

1 559

10,4

7,1

116,8

125,9

0,5

4

0,2

3

GD for Energi og Transport

50

26

111

37

2 133

1 630

754,6 (36)

53,1

2 084,3

2 061,6

3,3

0

0,8

2

GD for Erhvervspolitik

18

45

24

62

1 641

1 463

15,5

39,7

272,0

162,5

0,4

2

0,0

0

GD for Miljø

32

23

34

52

1 790

1 711

12,1

35,7

333,1

352,6

0,6

5

0,2

1

GD for Fiskeri

21

27

39

44

182

133

8,8

9,0

142,2

116,4

0,2

2

0,2

2

(35)

2

4

14

20

18

13

42,7

65,2

32,5

31,7

1,8

4

3,7

6

GD for Retlige og Indre Anliggender

0

8

0

30

:

923

:

3,6

:

95,9

0,1

:

0,2

6

GD for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse

17

17

:

7,2

:

0,2

3

0,0

(34)

7

6

7

9

:

2

958,4

691,0

:

691,0

515,8

54

95,5

14

GD for Informationssamfundet

54

74

107

197

3 984

2 859

58,6

66,4

1 855,2

3 040,0

2,4

4

1,2

2

GD for Det Indre Marked

1

0

31

0

113

54

4,2

0,0

9,8

4,2

0,0

0

0,0

GD for Forskning

237

208

297

258

14 981

8 229

80,6 (37)

181,4

4 594,0

3 045,0

3,9

5

3,1

2

GD for Beskatning og Toldunion

4

3

12

24

191

98

1,1

0,3

58,9

44,8

0,0

0

0,0

0

I ALT

511

579

800

944

54 840

38 366

2 015,6

1 277,6

10 256,5

10 568,5

532,6

12

108,2

8

De efterfølgende finansielle revisioner af indirekte FTU-aktioner — der skal gøres en yderligere indsats, hvis det fastsatte mål skal nås

| 6.29. | I 2003 afsluttede de fem generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, 373 efterfølgende finansielle revisioner vedrørende 589 kontrakter om indirekte FTU-aktioner (jf.
  tabel 6.2
  ). Ligesom i de foregående år tegnede Generaldirektoratet for Forskning sig for hovedparten af revisionerne. De fleste af de revisioner, der blev foretaget af (eller på vegne af) Kommissionen i 2003, vedrørte indirekte FTU-aktioner under 5. RP (320 af i alt 373 revisioner). |
| --- | --- |

6.29.

I 2003 afsluttede de fem generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, 373 efterfølgende finansielle revisioner vedrørende 589 kontrakter om indirekte FTU-aktioner (jf.
  tabel 6.2
  ). Ligesom i de foregående år tegnede Generaldirektoratet for Forskning sig for hovedparten af revisionerne. De fleste af de revisioner, der blev foretaget af (eller på vegne af) Kommissionen i 2003, vedrørte indirekte FTU-aktioner under 5. RP (320 af i alt 373 revisioner).

Tabel 6.2 — Generaldirektoraterne, der forvalter FTU-rammeprogrammerne — Oversigt over revisioner afsluttet i 2002 og 2003

| Ansvarligt generaldirektorat | FTU-relaterede revisioner, der blev afsluttet i 2002 og 2003 (40) |
| --- | --- |
| Samlet antal afsluttede revisioner | Samlet antal reviderede kontrakter | Kontrakter/revision |
| 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 |
| GD for Forskning | Interne | 23 | 11,1 % | 27 | 11,4 % | 28 | 10,9 % | 31 | 10,4 % | 1,2 | 1,1 |
| Eksterne | 185 | 88,9 % | 210 | 88,6 % | 230 | 89,1 % | 266 | 89,6 % | 1,2 | 1,3 |
| GD i alt | 208 | 100,0 % | 237 | 100,0 % | 258 | 100,0 % | 297 | 100,0 % | 1,2 | 1,3 |
| GD for Informationssamfundet | Interne | 5 | 6,8 % | 7 | 13,2 % | 7 | 3,6 % | 7 | 6,5 % | 1,4 | 1,0 |
| Eksterne | 69 | 93,2 % | 46 | 86,8 % | 190 | 96,4 % | 100 | 93,5 % | 2,8 | 2,2 |
| GD i alt | 74 | 100,0 % | 53 | 100,0 % | 197 | 100,0 % | 107 | 100,0 % | 2,7 | 2,0 |
| GD for Energi og Transport | Interne | 1 | 4,0 % | 5 | 10,0 % | 0 | 2,7 % | 11 | 10,0 % | 1,0 | 2,2 |
| Eksterne | 24 | 96,0 % | 45 | 90,0 % | 36 | 97,3 % | 99 | 90,0 % | 1,5 | 2,2 |
| GD i alt | 25 | 100,0 % | 50 | 100,0 % | 37 | 100,0 % | 110 | 100,0 % | 1,5 | 2,2 |
| GD for Erhvervspolitik | Interne | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | kan ikke beregnes | kan ikke beregnes |
| Eksterne | 39 | 100,0 % | 16 | 100,0 % | 53 | 100,0 % | 22 | 100,0 % | 1,4 | 1,4 |
| GD i alt | 39 | 100,0 % | 16 | 100,0 % | 53 | 100,0 % | 22 | 100,0 % | 1,4 | 1,4 |
| GD for Fiskeri | Interne | 27 | 100,0 % | 21 | 100,0 % | 44 | 100,0 % | 39 | 100,0 % | 1,6 | 1,9 |
| Eksterne | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | kan ikke beregnes | kan ikke beregnes |
| GD i alt | 27 | 100,0 % | 21 | 100,0 % | 38 | 100,0 % | 39 | 100,0 % | 1,6 | 1,9 |
| Interne i alt | 56 | 15,9 % | 60 | 15,9 % | 80 | 14,2 % | 103 | 15,3 % | 1,4 | 1,5 |
| Eksterne i alt | 317 | 84,1 % | 317 | 84,1 % | 499 | 85,8 % | 487 | 84,7 % | 1,6 | 1,5 |
| I alt | 373 | 100,0 % | 377 | 100,0 % | 579 | 100,0 % | 590 | 100,0 % | 1,6 | 1,5 |

Ansvarligt generaldirektorat

FTU-relaterede revisioner, der blev afsluttet i 2002 og 2003 (40)

Samlet antal afsluttede revisioner

Samlet antal reviderede kontrakter

Kontrakter/revision

2003

2002

2003

2002

2003

2002

GD for Forskning

Interne

23

11,1 %

27

11,4 %

28

10,9 %

31

10,4 %

1,2

1,1

Eksterne

185

88,9 %

210

88,6 %

230

89,1 %

266

89,6 %

1,2

1,3

GD i alt

208

100,0 %

237

100,0 %

258

100,0 %

297

100,0 %

1,2

1,3

GD for Informationssamfundet

Interne

5

6,8 %

7

13,2 %

7

3,6 %

7

6,5 %

1,4

1,0

Eksterne

69

93,2 %

46

86,8 %

190

96,4 %

100

93,5 %

2,8

2,2

GD i alt

74

100,0 %

53

100,0 %

197

100,0 %

107

100,0 %

2,7

2,0

GD for Energi og Transport

Interne

1

4,0 %

5

10,0 %

0

2,7 %

11

10,0 %

1,0

2,2

Eksterne

24

96,0 %

45

90,0 %

36

97,3 %

99

90,0 %

1,5

2,2

GD i alt

25

100,0 %

50

100,0 %

37

100,0 %

110

100,0 %

1,5

2,2

GD for Erhvervspolitik

Interne

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

kan ikke beregnes

kan ikke beregnes

Eksterne

39

100,0 %

16

100,0 %

53

100,0 %

22

100,0 %

1,4

1,4

GD i alt

39

100,0 %

16

100,0 %

53

100,0 %

22

100,0 %

1,4

1,4

GD for Fiskeri

Interne

27

100,0 %

21

100,0 %

44

100,0 %

39

100,0 %

1,6

1,9

Eksterne

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

kan ikke beregnes

kan ikke beregnes

GD i alt

27

100,0 %

21

100,0 %

38

100,0 %

39

100,0 %

1,6

1,9

Interne i alt

56

15,9 %

60

15,9 %

80

14,2 %

103

15,3 %

1,4

1,5

Eksterne i alt

317

84,1 %

317

84,1 %

499

85,8 %

487

84,7 %

1,6

1,5

I alt

373

100,0 %

377

100,0 %

579

100,0 %

590

100,0 %

1,6

1,5

| 6.30. | Kommissionen anvender en revisionsmetode på forskningsområdet, hvor det samlede revisionsmål er 10 % af kontrahenterne i 5. RP’s løbetid (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Ifølge oplysningerne fra Generaldirektoratet for Forskning udgjorde antallet af revisioner, der blev afsluttet i 2003, 3,9 % af den population af kontrahenter, der i henhold til Kommissionens definition kan revideres. Det betyder, at Kommissionens revisionsaktivitet for fjerde år i træk ikke opfylder målet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Medmindre Kommissionen yderligere intensiverer revisionen af 5. RP, vil målet næppe kunne nås (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.30.

Kommissionen anvender en revisionsmetode på forskningsområdet, hvor det samlede revisionsmål er 10 % af kontrahenterne i 5. RP’s løbetid (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Ifølge oplysningerne fra Generaldirektoratet for Forskning udgjorde antallet af revisioner, der blev afsluttet i 2003, 3,9 % af den population af kontrahenter, der i henhold til Kommissionens definition kan revideres. Det betyder, at Kommissionens revisionsaktivitet for fjerde år i træk ikke opfylder målet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Medmindre Kommissionen yderligere intensiverer revisionen af 5. RP, vil målet næppe kunne nås (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.30. | Kommissionen har sat et gennemsnitligt revisionsmål på 10 % af kontrahenter af 5. RP, der skal revideres. |
| --- | --- |

6.30.

Kommissionen har sat et gennemsnitligt revisionsmål på 10 % af kontrahenter af 5. RP, der skal revideres.

Kommissionen har bekræftet, at den vil fortsætte sine revisioner af 5. RP-kontrahenter, da de flerårige projekter er i gang, og der udarbejdes en ny rammekontrakt med et eksternt revisionsfirma med henblik herpå. Kommissionen forventer, at det overordnede mål kan nås for 5. RP ved afslutningen af de tilsvarende aktiviteter.

Generaldirektoraterne, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, har meddelt deres intentioner i forbindelse med lanceringen af offentlige udbudsprocedurer med henblik på rammekontrakter med eksterne revisorer.

I 2006/2007 vil Kommissionen efter planen have revideret et tilstrækkelig stort antal kontrahenter til at have nået det satte mål.

Indvirkningen af fejlene i FTU-rammeprogrammerne er mindre ifølge Kommissionens statistikker over efterfølgende finansielle revisioner end ifølge Rettens revisionsresultater

| 6.31. | På grundlag af de kontrakter om indirekte FTU-aktioner under 5. RP, som Retten reviderede fra 2001 til 2003, foretog Kommissionen finansielle korrektioner på gennemsnitlig 21,6 % af de udgifter, støttemodtagerne havde anmeldt. Retten skal endnu engang påpege (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), at efter dens opfattelse kan denne procentsats ikke ekstrapoleres på hele 5. RP-budgettet. Sammenligner man Kommissionens statistikker over efterfølgende finansielle revisioner med resultaterne af Rettens revisioner, er indvirkningen er indvirkningen af fejlene i de generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, væsentligt mindre i statistikkerne end i Rettens beregninger (jf.
  tabel 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.31.

På grundlag af de kontrakter om indirekte FTU-aktioner under 5. RP, som Retten reviderede fra 2001 til 2003, foretog Kommissionen finansielle korrektioner på gennemsnitlig 21,6 % af de udgifter, støttemodtagerne havde anmeldt. Retten skal endnu engang påpege (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), at efter dens opfattelse kan denne procentsats ikke ekstrapoleres på hele 5. RP-budgettet. Sammenligner man Kommissionens statistikker over efterfølgende finansielle revisioner med resultaterne af Rettens revisioner, er indvirkningen er indvirkningen af fejlene i de generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, væsentligt mindre i statistikkerne end i Rettens beregninger (jf.
  tabel 6.1
  ).

| 6.31. | Kommissionens oplysninger om de pågældende efterfølgende finansielle revisioner er baseret på 333 afsluttede revisioner vedrørende 556 kontrakter om indirekte FTU-aktiviteter. Det betydelige antal Kommissionsrevisioner udgør et pålideligt grundlag for overordnede kvantitative konklusioner af det underliggende system. |
| --- | --- |

6.31.

Kommissionens oplysninger om de pågældende efterfølgende finansielle revisioner er baseret på 333 afsluttede revisioner vedrørende 556 kontrakter om indirekte FTU-aktiviteter. Det betydelige antal Kommissionsrevisioner udgør et pålideligt grundlag for overordnede kvantitative konklusioner af det underliggende system.

Generaldirektoraterne, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, har givet disse oplysninger med flere detaljer i deres årlige aktivitetsrapporter.

Opfølgningen på de efterfølgende finansielle revisioner fungerer ikke godt nok i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur

| 6.32. | Retten har analyseret 43 beretninger om revisioner (vedrørende 56 kontrakter under forskellige programmer), som blev afsluttet i 2003 af eksterne revisionsfirmaer på Kommissionens vegne, og Generaldirektoratet for Uddannelse og Kulturs opfølgning på disse beretninger. De reviderede kontrakter omfattede udgiftsanmeldelser fra støttemodtagere på 18,4 millioner euro. Kommissionen havde godkendt 14,3 millioner euro af dette beløb. I mere end halvdelen af disse sager anbefalede de eksterne revisorer en finansiel korrektion af de anmeldte udgifter, som Kommissionen havde godkendt. Revisorernes væsentligste begrundelse var, at der ikke forelå tilstrækkelig dokumentation for de afholdte udgifter, at der var anmeldt budgetterede udgifter i stedet for faktiske udgifter, eller at der var anmeldt udgifter, der var afholdt uden for støtteberettigelsesperioden. |
| --- | --- |

6.32.

Retten har analyseret 43 beretninger om revisioner (vedrørende 56 kontrakter under forskellige programmer), som blev afsluttet i 2003 af eksterne revisionsfirmaer på Kommissionens vegne, og Generaldirektoratet for Uddannelse og Kulturs opfølgning på disse beretninger. De reviderede kontrakter omfattede udgiftsanmeldelser fra støttemodtagere på 18,4 millioner euro. Kommissionen havde godkendt 14,3 millioner euro af dette beløb. I mere end halvdelen af disse sager anbefalede de eksterne revisorer en finansiel korrektion af de anmeldte udgifter, som Kommissionen havde godkendt. Revisorernes væsentligste begrundelse var, at der ikke forelå tilstrækkelig dokumentation for de afholdte udgifter, at der var anmeldt budgetterede udgifter i stedet for faktiske udgifter, eller at der var anmeldt udgifter, der var afholdt uden for støtteberettigelsesperioden.

| 6.32. | Nogle udgifter har vist sig ikke at være støtteberettigede, som kun revisioner på stedet, hvilket GD EAC bestræber sig på at intensivere, har kunnet afsløre. |
| --- | --- |

6.32.

Nogle udgifter har vist sig ikke at være støtteberettigede, som kun revisioner på stedet, hvilket GD EAC bestræber sig på at intensivere, har kunnet afsløre.

GD EAC's revisionsprogram søger navnlig at omfatte projekter, som generaldirektoratet betragter som potentielt mere risikobetonede, eller hvor analysen af opgørelserne peger på, at de kunne indeholde uregelmæssigheder.

GD EAC intensiverer desuden overvågningen af kravet om, at støttemodtagerne skal overholde kontraktbestemmelserne. Generaldirektoratet arbejder ligeledes på at forenkle disse kontraktbestemmelser. Disse to forhold skulle resultere i en reduktion af sådanne uregelmæssigheder hos størstedelen af støttemodtagerne, hvorom det dog bør bemærkes, at de ofte råder over lidet udviklede administrationsstrukturer på dette område som på andre (mindre NGOer).

| 6.33. | Desuden fandt Retten ved sin gennemgang af revisionsdokumenterne andre mangler, for eksempel: |
| --- | --- |

6.33.

Desuden fandt Retten ved sin gennemgang af revisionsdokumenterne andre mangler, for eksempel:

| 6.33. | |
| --- | --- |

6.33.

| — | at Kommissionen havde accepteret ufuldstændige revisionsberetninger |
| --- | --- |

—

at Kommissionen havde accepteret ufuldstændige revisionsberetninger

| — | De revisioner, som Retten har gennemgået, svarer til en indkøringsperiode for klageprocedurer for denne type eksterne revisioner. Kommissionen erkender, at nogle ikke principielle elementer måske ikke indgik i de første revisionsberetninger, der blev forelagt Retten. Den sørger for først at acceptere og validere de midlertidige revisionsberetninger, der er udarbejdet af revisionsfirmaer, når de opfylder betingelserne og det krævede kvalitetsniveau i henhold til de rammekontrakter, der er indgået mellem Kommissionen og disse firmaer. |
| --- | --- |

—

De revisioner, som Retten har gennemgået, svarer til en indkøringsperiode for klageprocedurer for denne type eksterne revisioner. Kommissionen erkender, at nogle ikke principielle elementer måske ikke indgik i de første revisionsberetninger, der blev forelagt Retten. Den sørger for først at acceptere og validere de midlertidige revisionsberetninger, der er udarbejdet af revisionsfirmaer, når de opfylder betingelserne og det krævede kvalitetsniveau i henhold til de rammekontrakter, der er indgået mellem Kommissionen og disse firmaer.

| — | at der var gået for lang tid, fra revisionen blev foretaget, til revisionsresultaterne blev rapporteret til Kommissionen, og |
| --- | --- |

—

at der var gået for lang tid, fra revisionen blev foretaget, til revisionsresultaterne blev rapporteret til Kommissionen, og

| — | Kommissionen understreger, at de forsinkelser, som Retten har konstateret mellem en revision og modtagelsen af den endelige rapport fra det ansvarlige kontor delvis skyldes fristerne for overholdelse af den ret, de reviderede har til at reagere på rapportudkastet.
  Kommissionen bestræber sig ikke desto mindre på at reducere de forsinkelser, Retten har påtalt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen understreger, at de forsinkelser, som Retten har konstateret mellem en revision og modtagelsen af den endelige rapport fra det ansvarlige kontor delvis skyldes fristerne for overholdelse af den ret, de reviderede har til at reagere på rapportudkastet.

Kommissionen bestræber sig ikke desto mindre på at reducere de forsinkelser, Retten har påtalt.

| — | at der var uregelmæssigheder i Kommissionens kontraktforvaltning. |
| --- | --- |

—

at der var uregelmæssigheder i Kommissionens kontraktforvaltning.

| — | Kontrakterne for de reviderede projekter blev indgået på et tidspunkt, hvor kontraktkravene over for støttemodtagerne var mindre veldefinerede. |
| --- | --- |

—

Kontrakterne for de reviderede projekter blev indgået på et tidspunkt, hvor kontraktkravene over for støttemodtagerne var mindre veldefinerede.

I nogle tilfælde havde de reviderede kontrahenter også andre kontrakter med det samme generaldirektorat eller med andre kommissionstjenestegrene. I disse tilfælde burde Kommissionens opfølgningsprocedurer sikre, at det kontrolleres, i hvilket omfang gennemførelsen af de andre kontrakter er behæftet med lignende problemer.

Kommissionen vil sørge for bedre at krydstjekke oplysninger fra de revisioner, der foretages af et givet program med de finansieringer, som de pågældende støttemodtagere har kunnet modtage fra andre programmer; der er taget højde for særtræk hos nogle støttemodtagere (især gengangere) eller bestemte projekter ved opstillingen af revisionsprogrammet.

De årlige aktivitetsrapporter og generaldirektørernes erklæringer

Undersøgelsens omfang

| 6.34. | Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra 11 generaldirektorater og foretog hos 4 generaldirektorater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) en analyse af, om oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter for 2003 var konsekvente og sandsynlige. I den forbindelse vurderede den Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

6.34.

Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra 11 generaldirektorater og foretog hos 4 generaldirektorater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) en analyse af, om oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter for 2003 var konsekvente og sandsynlige. I den forbindelse vurderede den Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer.

Redegørelserne for de forskellige områder, de årlige aktivitetsrapporter dækker, er generelt blevet bedre

| 6.35. | Retten noterede sig, at kvaliteten af rapporterne generelt var forbedret i forhold til 2002. Generelt følger strukturen og indholdet de retningslinjer, der er udstukket af Kommissionens generalsekretær og af Generaldirektoratet for Budgettet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.35.

Retten noterede sig, at kvaliteten af rapporterne generelt var forbedret i forhold til 2002. Generelt følger strukturen og indholdet de retningslinjer, der er udstukket af Kommissionens generalsekretær og af Generaldirektoratet for Budgettet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.36. | Ligesom i 2002 har alle 11 generaldirektører erklæret, at de har fået rimelig sikkerhed for, at de midler, de er ansvarlige for, er forvaltet lovligt og formelt rigtigt. Nogle af dem gentager dog forbehold fra 2002. Retten mener, at årsagerne til manglerne er angivet korrekt, og at der i det omfang, det har været muligt, er foreslået passende korrigerende foranstaltninger. Med gennemførelsen af handlingsplanerne kan det forventes, at en væsentlig del af de konstaterede svagheder vil blive afhjulpet, og at der sikres tilfredsstillende opfølgning. |
| --- | --- |

6.36.

Ligesom i 2002 har alle 11 generaldirektører erklæret, at de har fået rimelig sikkerhed for, at de midler, de er ansvarlige for, er forvaltet lovligt og formelt rigtigt. Nogle af dem gentager dog forbehold fra 2002. Retten mener, at årsagerne til manglerne er angivet korrekt, og at der i det omfang, det har været muligt, er foreslået passende korrigerende foranstaltninger. Med gennemførelsen af handlingsplanerne kan det forventes, at en væsentlig del af de konstaterede svagheder vil blive afhjulpet, og at der sikres tilfredsstillende opfølgning.

Der er fortsat svagheder i generaldirektørernes formulering af forbehold

| 6.37. | Retten mener, at oplysningerne i rapporterne i stor udstrækning afspejler den faktiske situation, hvad angår lovligheden og den formelle rigtighed af de forvaltede foranstaltninger. Men der var fortsat svagheder i generaldirektørernes formulering af forbehold. I aktivitetsrapporten fra Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender, for eksempel, burde sidste års forbehold vedrørende standard 17 »Overvågning« og Den Europæiske Flygtningefond ikke have været slettet, for de korrigerende foranstaltninger blev kun gennemført delvist. På grundlag af resultatet af de efterfølgende finansielle revisioner i 2003, som gav anledning til tilbagesøgning af 0,22 millioner euro eller 6 % af det samlede reviderede beløb, burde generaldirektøren have taget et specifikt forbehold. Et andet eksempel er Generaldirektoratet for Forskning, hvor den potentielt væsentlige indvirkning af betalingsforsinkelserne ikke blev beregnet rigtigt. |
| --- | --- |

6.37.

Retten mener, at oplysningerne i rapporterne i stor udstrækning afspejler den faktiske situation, hvad angår lovligheden og den formelle rigtighed af de forvaltede foranstaltninger. Men der var fortsat svagheder i generaldirektørernes formulering af forbehold. I aktivitetsrapporten fra Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender, for eksempel, burde sidste års forbehold vedrørende standard 17 »Overvågning« og Den Europæiske Flygtningefond ikke have været slettet, for de korrigerende foranstaltninger blev kun gennemført delvist. På grundlag af resultatet af de efterfølgende finansielle revisioner i 2003, som gav anledning til tilbagesøgning af 0,22 millioner euro eller 6 % af det samlede reviderede beløb, burde generaldirektøren have taget et specifikt forbehold. Et andet eksempel er Generaldirektoratet for Forskning, hvor den potentielt væsentlige indvirkning af betalingsforsinkelserne ikke blev beregnet rigtigt.

| 6.37. | I overensstemmelse med de retningslinjer, Kommissionen har vedtaget (KOM(2003) 28 endelig), udløser en ikke fuldstændig iværksættelse af en kontrolstandard ikke længere automatisk et forbehold i den årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

6.37.

I overensstemmelse med de retningslinjer, Kommissionen har vedtaget (KOM(2003) 28 endelig), udløser en ikke fuldstændig iværksættelse af en kontrolstandard ikke længere automatisk et forbehold i den årlige aktivitetsrapport.

Med hensyn til Den Europæiske Flygtningefond blev forbeholdene fra 2002 ikke opretholdt, fordi Kommissionen havde truffet korrigerende foranstaltninger; f.eks. blev besøgsprogrammet for overvågning af forvaltnings- og kontrolsystemerne afsluttet i alle medlemsstater. Generaldirektoratet skønnede ikke, at de faktiske virkninger berettigede et forbehold.

Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender er opmærksomt på, at indsatsen med hensyn til efterfølgende kontrol skal udbygges, hvilket allerede blev sat i gang i 2004 og vil blive fortsat i 2005.

GD Forsknings aktivitetsrapport for 2003 indeholder svagheder, hvad angår betalingsfrister. Selv om det i rapporten ikke vurderes, om denne svaghed rent faktisk findes, blev en rimelig underbygning heraf ikke anset for at være til stede i betragtning af de meget få anmodninger om betaling af morarenter.

Risikoen for overbetalinger til indirekte FTU-aktioner er ikke imødegået med ændringerne af retsgrundlaget

| 6.38. | I 2002 definerede Kommissionen en specifik aktion på forskningsområdet, Aktion 1, som reaktion på forbeholdene og bemærkningerne vedrørende FTU-rammeprogrammerne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De fem generaldirektorater, der i fællesskab forvalter FTU-rammeprogrammerne, vedtog i januar 2003 en fælles handlingsplan (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) med beskrivelser af de specifikke foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe risikoen for overbetalinger til indirekte FTU-aktioner, og navnlig til FTU-projekter med omkostningsdeling (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.38.

I 2002 definerede Kommissionen en specifik aktion på forskningsområdet, Aktion 1, som reaktion på forbeholdene og bemærkningerne vedrørende FTU-rammeprogrammerne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De fem generaldirektorater, der i fællesskab forvalter FTU-rammeprogrammerne, vedtog i januar 2003 en fælles handlingsplan (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) med beskrivelser af de specifikke foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe risikoen for overbetalinger til indirekte FTU-aktioner, og navnlig til FTU-projekter med omkostningsdeling (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.39. | Ifølge beretningen fra Kommissionen til Rådet og Parlamentet om situationen pr. 31. december 2003 vedrørende gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan for 2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) var de specifikke foranstaltninger, som Kommissionen havde indført på grundlag af aktion 1 i sammenfatningen for 2001, fuldt gennemført. |
| --- | --- |

6.39.

Ifølge beretningen fra Kommissionen til Rådet og Parlamentet om situationen pr. 31. december 2003 vedrørende gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan for 2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) var de specifikke foranstaltninger, som Kommissionen havde indført på grundlag af aktion 1 i sammenfatningen for 2001, fuldt gennemført.

| 6.39. | Den nævnte kommissionsrapport peger på, at de i handlingsplanen fastsatte foranstaltninger er blevet gennemført, men ikke alle målsætninger er blevet imødekommet. Nogle af foranstaltningerne vil først få fuld virkning i tidens løb, såsom især indførelsen af sanktioner. |
| --- | --- |

6.39.

Den nævnte kommissionsrapport peger på, at de i handlingsplanen fastsatte foranstaltninger er blevet gennemført, men ikke alle målsætninger er blevet imødekommet. Nogle af foranstaltningerne vil først få fuld virkning i tidens løb, såsom især indførelsen af sanktioner.

Andre af Kommissionens forslag er ikke blevet fuldt ud accepteret af Europa-Parlamentet og Rådet.

| 6.40. | 111De foranstaltninger, der blev gennemført i 2003 på grundlag af Kommissionens handlingsplan, og ændringerne af retsgrundlaget for FTU-rammeprogrammerne under 6. RP, kan efter Rettens opfattelse imidlertid ikke sikre, at der ikke længere er risiko for overbetalinger til indirekte FTU-aktioner (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78): |
| --- | --- |

6.40.

111De foranstaltninger, der blev gennemført i 2003 på grundlag af Kommissionens handlingsplan, og ændringerne af retsgrundlaget for FTU-rammeprogrammerne under 6. RP, kan efter Rettens opfattelse imidlertid ikke sikre, at der ikke længere er risiko for overbetalinger til indirekte FTU-aktioner (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78):

| 6.40. | |
| --- | --- |

6.40.

| — | I ordningen for omkostningsgodtgørelse under 6. RP opereres der fortsat med tre forskellige modeller, ligesom under 5. RP, og den fuldstændige afskaffelse af omkostningskategorier under 6. RP betyder, at de regnskaber, som skal fremlægges ved anmeldelsen af støtteberettigede omkostninger, bliver mindre gennemsigtige, og at det bliver vanskeligere at foretage analytisk kontrol. |
| --- | --- |

—

I ordningen for omkostningsgodtgørelse under 6. RP opereres der fortsat med tre forskellige modeller, ligesom under 5. RP, og den fuldstændige afskaffelse af omkostningskategorier under 6. RP betyder, at de regnskaber, som skal fremlægges ved anmeldelsen af støtteberettigede omkostninger, bliver mindre gennemsigtige, og at det bliver vanskeligere at foretage analytisk kontrol.

| — | I forbindelse med udarbejdelsen af 6. RP tog Kommissionen initiativ til at reformere systemet tilbundsgående med henblik på en reel forenkling for deltagerne. Valget i forbindelse med 6. RP hviler nu på tilføjelsen af følgende fem principper:







  — | fastlæggelse af en stram omkostningsstøtteberettigelse |
| --- | --- | --- |

—

I forbindelse med udarbejdelsen af 6. RP tog Kommissionen initiativ til at reformere systemet tilbundsgående med henblik på en reel forenkling for deltagerne. Valget i forbindelse med 6. RP hviler nu på tilføjelsen af følgende fem principper:

—

fastlæggelse af en stram omkostningsstøtteberettigelse

| — | deltagerne anvender deres egne regnskabsregler og -principper |
| --- | --- |

—

deltagerne anvender deres egne regnskabsregler og -principper

| — | systematisk anvendelse af revisionspåtegninger |
| --- | --- |

—

systematisk anvendelse af revisionspåtegninger

| — | konsortiers pligt til at forelægge en forvaltningsrapport med angivelse af forbindelsen mellem ressourcer og videnskabelige opgaver og resultater |
| --- | --- |

—

konsortiers pligt til at forelægge en forvaltningsrapport med angivelse af forbindelsen mellem ressourcer og videnskabelige opgaver og resultater

| — | en omfordeling af ressourcer i opfølgningen til projekternes videnskabelige kvalitet med bistand fra eksterne eksperter efter forenklede procedurer og i den efterfølgende kontrol. |
| --- | --- |

—

en omfordeling af ressourcer i opfølgningen til projekternes videnskabelige kvalitet med bistand fra eksterne eksperter efter forenklede procedurer og i den efterfølgende kontrol.

På dette grundlag finder Kommissionen, at det for 6. RP indførte system er mere rationelt og mere enkelt at iværksætte, både hos deltagerne og Kommissionens tjenestegrene. Det beskytter følgelige bedre Kommissionens finansielle interesser.

| — | Princippet om deltagernes solidariske hæftelse, som blev indført under 6. RP, er efter anmodning fra Rådet og Europa-Parlamentet blevet begrænset, så de enkelte deltagere hæfter i forhold til deres projektandel, dog maksimalt med et beløb svarende til de samlede udbetalte beløb. |
| --- | --- |

—

Princippet om deltagernes solidariske hæftelse, som blev indført under 6. RP, er efter anmodning fra Rådet og Europa-Parlamentet blevet begrænset, så de enkelte deltagere hæfter i forhold til deres projektandel, dog maksimalt med et beløb svarende til de samlede udbetalte beløb.

| — | Der er indført et krav om, at støttemodtagerne skal sørge for attestering af deres regnskaber, men man har ikke samtidig defineret de meget vigtige elementer rækkevidden og omfanget af det krævede revisionsarbejde. |
| --- | --- |

—

Der er indført et krav om, at støttemodtagerne skal sørge for attestering af deres regnskaber, men man har ikke samtidig defineret de meget vigtige elementer rækkevidden og omfanget af det krævede revisionsarbejde.

| Definitionen af revisionspåtegningernes anvendelsesområde indgår i den model, der er tilføjet Vejledningen for finansielle spørgsmål vedrørende 6. RP. |
| --- |

Definitionen af revisionspåtegningernes anvendelsesområde indgår i den model, der er tilføjet Vejledningen for finansielle spørgsmål vedrørende 6. RP.

| — | Andre foranstaltninger i den fælles handlingsplan for forskning blev ikke gennemført af alle generaldirektorater (bl.a. et fælles it-system for alle generaldirektoraterne eller »bilagskontroller«, som kun blev igangsat i Generaldirektoratet for Informationssamfundet). |
| --- | --- |

—

Andre foranstaltninger i den fælles handlingsplan for forskning blev ikke gennemført af alle generaldirektorater (bl.a. et fælles it-system for alle generaldirektoraterne eller »bilagskontroller«, som kun blev igangsat i Generaldirektoratet for Informationssamfundet).

| — | Indførelsen af et fælles it-system behandles i den fælles handlingsplan og er ved at blive gennemført af de forskellige generaldirektorater. Jf. stk. 6.9. |
| --- | --- |

—

Indførelsen af et fælles it-system behandles i den fælles handlingsplan og er ved at blive gennemført af de forskellige generaldirektorater. Jf. stk. 6.9.

Efter Rettens mening bør Kommissionen tage de grundlæggende principper for fastsættelsen af EU’s bidrag op til fornyet overvejelse og sørge for, at udgifterne under kommende FTU-rammeprogrammer kan kontrolleres effektivt. De ændringer af modellerne for omkostningsgodtgørelse, som Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget, kan ikke i tilstrækkelig grad afhjælpe de grundlæggende problemer, der fører til overbetalinger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Hvad angår»bilagskontroller«, bliver der fortsat foretaget stikprøvekontrol vedrørende dokumentation for omkostninger, navnlig med hensyn til timesedler for personaleomkostninger, men iblandt også for underkontrahenter (kontrakter, fakturaer), andre omkostninger og varigt udstyr (fakturaer) og i visse tilfælde faste omkostninger. Indgående kontrol ved anmodning om dokumentation for omkostninger ved hjælp af supplerende dokumentation udvirket af generaldirektorater, der forvalter rammeprogrammer, dels i tvivlsomme tilfælde og dels ved vilkårlig udvælgelse.

Kommissionen har gjort en stor indsats for forenkling i forbindelse med indførelsen af 6. RP. Den vil fortsat udvikle forvaltningsmodellen for rammeprogrammer, også i forbindelse med forslaget til det kommende 7. RP, navnlig ved en forenkling af procedurerne.

Konklusion og anbefalinger

| 6.41. | Analysen af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer i de fire udvalgte generaldirektorater afslørede, at adskillige elementer i Kommissionens interne kontrolstandarder endnu ikke var implementeret ved udgangen af 2003. Det skabte usikkerhed blandt kontrahenterne, at de endelige standardkontrakter til aktioner under 6. RP først forelå meget sent, og det havde en negativ effekt på gennemførelsen af 6. RP, at det fælles it-system ikke blev indført i alle generaldirektoraterne i 2003. Retten mener, at disse mangler til dels gjorde, at de forbedringer, der oprindelig var opnået ved at vedtage retsgrundlaget tidligere og forenkle kontraktstrukturen, ikke fik den tilsigtede effekt. Retten konstaterede også svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne for Den Europæiske Flygtningefond (et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed). |
| --- | --- |

6.41.

Analysen af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer i de fire udvalgte generaldirektorater afslørede, at adskillige elementer i Kommissionens interne kontrolstandarder endnu ikke var implementeret ved udgangen af 2003. Det skabte usikkerhed blandt kontrahenterne, at de endelige standardkontrakter til aktioner under 6. RP først forelå meget sent, og det havde en negativ effekt på gennemførelsen af 6. RP, at det fælles it-system ikke blev indført i alle generaldirektoraterne i 2003. Retten mener, at disse mangler til dels gjorde, at de forbedringer, der oprindelig var opnået ved at vedtage retsgrundlaget tidligere og forenkle kontraktstrukturen, ikke fik den tilsigtede effekt. Retten konstaterede også svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne for Den Europæiske Flygtningefond (et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed).

| 6.41. | Kommissionen finder, at 6. RP-standardkontrakten blev færdig i tilstrækkelig tid inden underskrivning af kontrakterne om indirekte FTU-aktioner og påvirkede derfor ikke i negativ retning gennemførelsen af 6. RP i 2003. |
| --- | --- |

6.41.

Kommissionen finder, at 6. RP-standardkontrakten blev færdig i tilstrækkelig tid inden underskrivning af kontrakterne om indirekte FTU-aktioner og påvirkede derfor ikke i negativ retning gennemførelsen af 6. RP i 2003.

Sammenlignet med 5. RP har 6. RP betydeligt forenklet og forbedret forvaltningsreglerne med henblik på at reducere fejl og misfortolkninger og for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser, navnlig ved at indføre forpligtelsen om, at støttemodtagere skal fremlægge revisionspåtegninger.

| 6.42. | Ved test af transaktioner på området interne politikker fandt Retten svagheder ved Kommissionens interne kontroller og en høj forekomst af fejl hos de endelige støttemodtagere. Det bekræftede den tvivl med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, som Retten tidligere har givet udtryk for. Revisionen af transaktionerne bekræftede også de svagheder, som Kommissionen har konstateret ved nogle af medlemsstaternes kontrolprocedurer i forbindelse med den delte forvaltning af Den Europæiske Flygtningefond. |
| --- | --- |

6.42.

Ved test af transaktioner på området interne politikker fandt Retten svagheder ved Kommissionens interne kontroller og en høj forekomst af fejl hos de endelige støttemodtagere. Det bekræftede den tvivl med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, som Retten tidligere har givet udtryk for. Revisionen af transaktionerne bekræftede også de svagheder, som Kommissionen har konstateret ved nogle af medlemsstaternes kontrolprocedurer i forbindelse med den delte forvaltning af Den Europæiske Flygtningefond.

| 6.42. | Med hensyn til de mange fejl på støttemodtagerniveau minder Kommissionen om dens egen rapportering af faktuelle revisionsresultater, men navnlig om de foranstaltninger, der er truffet for yderligere at reducere fejl og virkningerne af sådanne fejl, både forebyggende foranstaltninger (forenkling af reglerne og bedre kommunikation med støttemodtagere), gennem mere og bedre kontrol og ved at indføre afværgende straffe og sanktioner. |
| --- | --- |

6.42.

Med hensyn til de mange fejl på støttemodtagerniveau minder Kommissionen om dens egen rapportering af faktuelle revisionsresultater, men navnlig om de foranstaltninger, der er truffet for yderligere at reducere fejl og virkningerne af sådanne fejl, både forebyggende foranstaltninger (forenkling af reglerne og bedre kommunikation med støttemodtagere), gennem mere og bedre kontrol og ved at indføre afværgende straffe og sanktioner.

| 6.43. | En analyse af de efterfølgende finansielle revisioner på området interne politikker, hvor FTU-udgifterne udgør over halvdelen af budgettet, viste igen en høj fejlfrekvens. Der var først og fremmest tale om, at støttemodtagere havde anmeldt for store udgifter, og at det ikke var blevet opdaget ved Kommissionens interne kontrol. I 2003 var antallet af revisioner for tredje år i træk ikke stort nok til, at Kommissionens eget revisionsmål for 5. RP kunne nås. Kommissionen følger ikke op på revisionsresultaterne i det omfang, den burde, og Retten konstaterede også, at procedurerne for tilbagesøgning af uretmæssige udbetalinger af fællesskabstilskud er utilstrækkelige og langsommelige. |
| --- | --- |

6.43.

En analyse af de efterfølgende finansielle revisioner på området interne politikker, hvor FTU-udgifterne udgør over halvdelen af budgettet, viste igen en høj fejlfrekvens. Der var først og fremmest tale om, at støttemodtagere havde anmeldt for store udgifter, og at det ikke var blevet opdaget ved Kommissionens interne kontrol. I 2003 var antallet af revisioner for tredje år i træk ikke stort nok til, at Kommissionens eget revisionsmål for 5. RP kunne nås. Kommissionen følger ikke op på revisionsresultaterne i det omfang, den burde, og Retten konstaterede også, at procedurerne for tilbagesøgning af uretmæssige udbetalinger af fællesskabstilskud er utilstrækkelige og langsommelige.

| 6.43. | Kun revision på stedet gør det muligt at bestemme de pågældende fejl. Det drejer sig om to slags fejl: nogle kontrahenter angiver for høje udgifter, andre angiver for lave udgifter. Nettovirkningerne (for høje tal minus for lave) på Kommissionens budget har i årenes løb været begrænsede og faldende. |
| --- | --- |

6.43.

Kun revision på stedet gør det muligt at bestemme de pågældende fejl. Det drejer sig om to slags fejl: nogle kontrahenter angiver for høje udgifter, andre angiver for lave udgifter. Nettovirkningerne (for høje tal minus for lave) på Kommissionens budget har i årenes løb været begrænsede og faldende.

De generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammer, har en anden mening end Retten om, at revisionsmålet for 5. RP ikke vil blive nået. Revisionsindsatsen fortsætter i mindst fire år, og Kommissionen mener, at 10 %-målet kan forventes at blive nået i 2006/2007.

Der er i hvert generaldirektorat, der forvalter FTU-rammeprogrammer, blevet gjort en betydelig indsats for at sikre en effektiv opfølgning af revisioner, og den finansielle implementering af revisionsresultater, herunder om nødvendigt udstedelse af tilbagebetalingsordrer.

| 6.44. | Kvaliteten og pålideligheden af oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter for 2003 var forbedret, så det var muligt at foretage en mere nøjagtig vurdering af de beskrevne aktiviteters lovlighed og formelle rigtighed. Der var fortsat svagheder i formuleringen af forbehold. De fire generaldirektorater, der blev revideret af Retten, har fulgt tilfredsstillende op på de svagheder, der blev påpeget i de årlige aktivitetsrapporter for 2001 og 2002. |
| --- | --- |

6.44.

Kvaliteten og pålideligheden af oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter for 2003 var forbedret, så det var muligt at foretage en mere nøjagtig vurdering af de beskrevne aktiviteters lovlighed og formelle rigtighed. Der var fortsat svagheder i formuleringen af forbehold. De fire generaldirektorater, der blev revideret af Retten, har fulgt tilfredsstillende op på de svagheder, der blev påpeget i de årlige aktivitetsrapporter for 2001 og 2002.

| 6.45. | Retten anbefaler, at Kommissionen: |
| --- | --- |

6.45.

Retten anbefaler, at Kommissionen:

| 6.45. | |
| --- | --- |

6.45.

| — | fortsætter sine bestræbelser på at sikre fuld implementering af de interne kontrolstandarder på de punkter, hvor Retten konstaterede mangler |
| --- | --- |

—

fortsætter sine bestræbelser på at sikre fuld implementering af de interne kontrolstandarder på de punkter, hvor Retten konstaterede mangler

| — | Som følge af iværksættelsen af standarder for intern kontrol holder Kommissionen nøje øje med, at disse foranstaltninger til stadighed anvendes. |
| --- | --- |

—

Som følge af iværksættelsen af standarder for intern kontrol holder Kommissionen nøje øje med, at disse foranstaltninger til stadighed anvendes.

| — | sørger for at indføre det fælles it-system til forvaltning af forslag, kontrakter og projekter under 6. RP og giver mere præcise anvisninger til kontrahenter og eksterne revisorer vedrørende revisionspåtegninger |
| --- | --- |

—

sørger for at indføre det fælles it-system til forvaltning af forslag, kontrakter og projekter under 6. RP og giver mere præcise anvisninger til kontrahenter og eksterne revisorer vedrørende revisionspåtegninger

| — | Anvendelsen af det fælles it-system fortsætter ifølge planen. De nødvendige oplysninger er tilstrækkelig definerede i revisionspåtegningsmodellen, der er tilknyttet de finansielle retningslinjer for 6. RP. |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af det fælles it-system fortsætter ifølge planen. De nødvendige oplysninger er tilstrækkelig definerede i revisionspåtegningsmodellen, der er tilknyttet de finansielle retningslinjer for 6. RP.

| — | afhjælper de svagheder i den interne kontrol, som Retten har påpeget vedrørende aktiviteterne til fremme af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, giver medlemsstaterne endnu klarere retningslinjer for, hvordan der kan opbygges et harmoniseret kontrolmiljø på nationalt plan i hele EU (som også omfatter de kontroller, medlemsstaterne foretager i forbindelse med den delte forvaltning af Den Europæiske Flygtningefond), og intensiverer de efterfølgende finansielle revisioner hos de endelige støttemodtagere, når det er nødvendigt |
| --- | --- |

—

afhjælper de svagheder i den interne kontrol, som Retten har påpeget vedrørende aktiviteterne til fremme af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, giver medlemsstaterne endnu klarere retningslinjer for, hvordan der kan opbygges et harmoniseret kontrolmiljø på nationalt plan i hele EU (som også omfatter de kontroller, medlemsstaterne foretager i forbindelse med den delte forvaltning af Den Europæiske Flygtningefond), og intensiverer de efterfølgende finansielle revisioner hos de endelige støttemodtagere, når det er nødvendigt

| — | Kommissionen vil fortsat vejlede medlemsstaterne med de udstedte retningslinjer, kontrolbesøg (jf. pkt. 6.16) hos de ansvarlige myndigheder, for at disse myndigheders forvaltning og kontrolsystem bliver tilfredsstillende i hver enkelt medlemsstat. Indsatsen vil ligeledes blive intensiveret med hensyn til efterfølgende finansielle revisioner. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil fortsat vejlede medlemsstaterne med de udstedte retningslinjer, kontrolbesøg (jf. pkt. 6.16) hos de ansvarlige myndigheder, for at disse myndigheders forvaltning og kontrolsystem bliver tilfredsstillende i hver enkelt medlemsstat. Indsatsen vil ligeledes blive intensiveret med hensyn til efterfølgende finansielle revisioner.

| — | så vidt muligt sørger for effektive og afskrækkende sanktionsmekanismer og udvider anvendelsen af revisionsattester til hele området interne politikker, som Retten anbefalede i sin udtalelse om »én enkelt revisionsmodel« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), og |
| --- | --- |

—

så vidt muligt sørger for effektive og afskrækkende sanktionsmekanismer og udvider anvendelsen af revisionsattester til hele området interne politikker, som Retten anbefalede i sin udtalelse om »én enkelt revisionsmodel« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), og

| — | I den nye finansforordning og dens gennemførelsesbestemmelser, der har været i kraft siden januar 2003, er det muligt at anvende både sanktioner og revisionspåtegninger.
  Kommissionen vil analysere Rettens henstillinger om generelt brug af de instrumenter, der er medtaget i Rettens udtalelse om »én enkelt revisionsmodel« på området for interne politikker. |
| --- | --- |

—

I den nye finansforordning og dens gennemførelsesbestemmelser, der har været i kraft siden januar 2003, er det muligt at anvende både sanktioner og revisionspåtegninger.

Kommissionen vil analysere Rettens henstillinger om generelt brug af de instrumenter, der er medtaget i Rettens udtalelse om »én enkelt revisionsmodel« på området for interne politikker.

| — | for hver af sine vigtigste aktiviteter inden for interne politikker definerer en sammenhængende revisionsmetode (med angivelse af målbare mål), hvor de særlige forhold på de forskellige områder tages i betragtning, udfører den efterfølgende finansielle revision efter den metode og sørger for, at der følges op på revisionsresultaterne i det nødvendige omfang, og at det sker rettidigt. |
| --- | --- |

—

for hver af sine vigtigste aktiviteter inden for interne politikker definerer en sammenhængende revisionsmetode (med angivelse af målbare mål), hvor de særlige forhold på de forskellige områder tages i betragtning, udfører den efterfølgende finansielle revision efter den metode og sørger for, at der følges op på revisionsresultaterne i det nødvendige omfang, og at det sker rettidigt.

| — | Efter Kommissionens sammenfattende rapport 2002 (dvs. dens indsats vedrørende delt forvaltning) vil der i Kommissionen blive oprettet et net af revisionskontorer, der er omfattet af delt forvaltning, med mulighed for at udvide netværket til de generaldirektorater, der arbejder på områder, hvis gennemførelsesopgaver er blevet uddelegeret til de støttemodtagende lande. I denne forbindelse er Kommissionen rede til at analysere, hvordan erfaringerne fra netværket kan anvendes af de generaldirektorater, der arbejder med aktiviteter på området for interne politikker. Hvad angår forskning, blev de fem generaldirektorater, der forvalter rammeprogrammer, enige om principperne for en fælles revisionsstrategi.
  Desuden er der for nylig blevet oprettet et net af interne kontrolkoordinatorer (ICC) med henblik på udveksling af erfaringer og bedste fremgangsmåder, hvad angår efterfølgende kontrol. Det bør imidlertid bemærkes, at denne gruppes anvendelsesområde ikke i øjeblikket omfatter aktiviteter, der udføres efter delt og indirekte forvaltning (undergruppen blev oprettet i fortsættelse af den sammenfattende rapport 2002 under »Samfinansieringsaktion«). |
| --- | --- |

—

Efter Kommissionens sammenfattende rapport 2002 (dvs. dens indsats vedrørende delt forvaltning) vil der i Kommissionen blive oprettet et net af revisionskontorer, der er omfattet af delt forvaltning, med mulighed for at udvide netværket til de generaldirektorater, der arbejder på områder, hvis gennemførelsesopgaver er blevet uddelegeret til de støttemodtagende lande. I denne forbindelse er Kommissionen rede til at analysere, hvordan erfaringerne fra netværket kan anvendes af de generaldirektorater, der arbejder med aktiviteter på området for interne politikker. Hvad angår forskning, blev de fem generaldirektorater, der forvalter rammeprogrammer, enige om principperne for en fælles revisionsstrategi.

Desuden er der for nylig blevet oprettet et net af interne kontrolkoordinatorer (ICC) med henblik på udveksling af erfaringer og bedste fremgangsmåder, hvad angår efterfølgende kontrol. Det bør imidlertid bemærkes, at denne gruppes anvendelsesområde ikke i øjeblikket omfatter aktiviteter, der udføres efter delt og indirekte forvaltning (undergruppen blev oprettet i fortsættelse af den sammenfattende rapport 2002 under »Samfinansieringsaktion«).

OPFØLGNING PÅ TIDLIGERE BEMÆRKNINGER I SÆRBERETNING NR. 2/2002 »SOCRATES« OG »UNGDOM FOR EUROPA«

Særberetningens omfang og de væsentligste revisionsresultater

| 6.46. | Særberetningen omfattede Generaldirektoratet for Uddannelse og Kulturs system til forvaltning af programmerne »Socrates« og »Ungdom for Europa« (1995-1999) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), og der blev navnlig konstateret: |
| --- | --- |

6.46.

Særberetningen omfattede Generaldirektoratet for Uddannelse og Kulturs system til forvaltning af programmerne »Socrates« og »Ungdom for Europa« (1995-1999) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), og der blev navnlig konstateret:

| — | svagheder i programmernes koncept og i deres forvaltningssystem |
| --- | --- |

—

svagheder i programmernes koncept og i deres forvaltningssystem

| — | mangler i gennemførelsen af aktioner og projekter under begge programmer, herunder forsinkelser på grund af komplekse administrative og finansielle procedurer |
| --- | --- |

—

mangler i gennemførelsen af aktioner og projekter under begge programmer, herunder forsinkelser på grund af komplekse administrative og finansielle procedurer

| — | svagheder i Kommissionens interne kontrolsystem, og |
| --- | --- |

—

svagheder i Kommissionens interne kontrolsystem, og

| — | mangler i Kommissionens evaluering af programmerne. |
| --- | --- |

—

mangler i Kommissionens evaluering af programmerne.

Rettens revisionsbemærkninger blev udtrykkeligt støttet i Europa-Parlamentets betænkning om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Kommissionens foranstaltninger

Programkoncept og forvaltningssystem

| 6.47. | Programmerne »Socrates« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) og »Ungdom for Europa« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) er til opfyldelse af de forskellige politiske mål opdelt i et stort antal centraliserede og decentraliserede aktioner. De centraliserede aktioner forvaltes af Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur i samarbejde med et eksternt kontor for faglig bistand (KFB), mens nationale kontorer i medlemsstaterne gennemfører de decentraliserede aktioner. Retten konkluderede i særberetningen, at de politiske mål var for ambitiøse i forhold til de midler, der var afsat til programmerne, at antallet af aktioner var alt for stort i forhold til målgruppen, og at Kommissionen uretmæssigt havde delegeret sine beføjelser til KFB. Da retsgrundlagene for den nuværende programmeringsperiode (2000-2006) ikke er ændret, siden revisionen blev afsluttet, er Rettens bemærkninger om programkonceptet (dvs. de politiske mål og antallet af forskellige aktioner) fortsat relevante (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Kommissionen har imidlertid ændret KFB's beføjelser og givet KFB mere præcis vejledning om den decentraliserede forvaltning og dermed til dels afhjulpet de svagheder, Retten havde påpeget (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.47.

Programmerne »Socrates« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) og »Ungdom for Europa« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) er til opfyldelse af de forskellige politiske mål opdelt i et stort antal centraliserede og decentraliserede aktioner. De centraliserede aktioner forvaltes af Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur i samarbejde med et eksternt kontor for faglig bistand (KFB), mens nationale kontorer i medlemsstaterne gennemfører de decentraliserede aktioner. Retten konkluderede i særberetningen, at de politiske mål var for ambitiøse i forhold til de midler, der var afsat til programmerne, at antallet af aktioner var alt for stort i forhold til målgruppen, og at Kommissionen uretmæssigt havde delegeret sine beføjelser til KFB. Da retsgrundlagene for den nuværende programmeringsperiode (2000-2006) ikke er ændret, siden revisionen blev afsluttet, er Rettens bemærkninger om programkonceptet (dvs. de politiske mål og antallet af forskellige aktioner) fortsat relevante (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Kommissionen har imidlertid ændret KFB's beføjelser og givet KFB mere præcis vejledning om den decentraliserede forvaltning og dermed til dels afhjulpet de svagheder, Retten havde påpeget (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.47. | De nuværende programmer, Socrates II og Ungdom, blev vedtaget af lovgiveren i begyndelsen af 2000, inden Rettet kunne fremsætte bemærkninger, og dækker perioden 2000-2006. De omsætter i forhold til Socrates I og Ungdom for Europa allerede de rationaliserings- og forenklingsbestræbelser, som Kommissionen har i sinde at videreføre i den følgende periode (2007-2013). Kommissionen bekræfter, at den har intensiveret den kontrol, som den udøvede på de nationale agenturer og kontoret for faglig bistand (KFB). Den har i øvrigt i 2001 internaliseret de betalinger, der tidligere blev udført af KFB. |
| --- | --- |

6.47.

De nuværende programmer, Socrates II og Ungdom, blev vedtaget af lovgiveren i begyndelsen af 2000, inden Rettet kunne fremsætte bemærkninger, og dækker perioden 2000-2006. De omsætter i forhold til Socrates I og Ungdom for Europa allerede de rationaliserings- og forenklingsbestræbelser, som Kommissionen har i sinde at videreføre i den følgende periode (2007-2013). Kommissionen bekræfter, at den har intensiveret den kontrol, som den udøvede på de nationale agenturer og kontoret for faglig bistand (KFB). Den har i øvrigt i 2001 internaliseret de betalinger, der tidligere blev udført af KFB.

Mangler i programgennemførelsen

| 6.48. | Siden 2000 er procedurerne for udvælgelse af centraliserede aktioner udelukkende blevet varetaget af Kommissionen og ikke af KFB. Som reaktion på en af Rettens anbefalinger er der ved at blive oprettet et forvaltningsorgan (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) eller et lignende organ (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). I modsætning til, hvad der var fastsat i det oprindelige forslag fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, er det imidlertid planlagt, at dette organ først bliver operationelt i 2005, hvilket delvis skyldes forsinkelser på grund af Europa-Parlamentets bekymringer med hensyn til Kommissionens politik med at outsource aktiviteter. I mellemtiden yder et KFB fortsat administrativ støtte til Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur. I tjenesteydelseskontrakten med det nuværende KFB er Kommissionens og KFB’s ansvarsområder præciseret (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.48.

Siden 2000 er procedurerne for udvælgelse af centraliserede aktioner udelukkende blevet varetaget af Kommissionen og ikke af KFB. Som reaktion på en af Rettens anbefalinger er der ved at blive oprettet et forvaltningsorgan (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) eller et lignende organ (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). I modsætning til, hvad der var fastsat i det oprindelige forslag fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, er det imidlertid planlagt, at dette organ først bliver operationelt i 2005, hvilket delvis skyldes forsinkelser på grund af Europa-Parlamentets bekymringer med hensyn til Kommissionens politik med at outsource aktiviteter. I mellemtiden yder et KFB fortsat administrativ støtte til Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur. I tjenesteydelseskontrakten med det nuværende KFB er Kommissionens og KFB’s ansvarsområder præciseret (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.48. | Kommissionen bekræfter, at den har til hensigt at oprette et forvaltningsorgan på basis af rammeforordning (EF) 58/2003, at fristerne for iværksættelse af de generelle rammer og forpligtelserne, der udløber heraf til oprettelse af forvaltningsorganer, ikke gør det muligt før 2005. |
| --- | --- |

6.48.

Kommissionen bekræfter, at den har til hensigt at oprette et forvaltningsorgan på basis af rammeforordning (EF) 58/2003, at fristerne for iværksættelse af de generelle rammer og forpligtelserne, der udløber heraf til oprettelse af forvaltningsorganer, ikke gør det muligt før 2005.

| 6.49. | De centrale principper i Kommissionens administrative reform er decentralisering og øget ansvar til de forvaltende tjenestegrene samt mere gennemsigtighed og ansvarliggørelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Under revisionen konstateredes det, at de operationelle mål ikke var defineret præcist nok, og at der ikke fandtes relevante og målbare indikatorer, selv om sådanne er afgørende for at sikre gennemsigtighed og ansvarliggørelse. Retten konkluderede også, at Kommissionens og medlemsstaternes rettigheder og forpligtelser i forbindelse med gennemførelsen af disse programmer burde defineres mere præcist. |
| --- | --- |

6.49.

De centrale principper i Kommissionens administrative reform er decentralisering og øget ansvar til de forvaltende tjenestegrene samt mere gennemsigtighed og ansvarliggørelse (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Under revisionen konstateredes det, at de operationelle mål ikke var defineret præcist nok, og at der ikke fandtes relevante og målbare indikatorer, selv om sådanne er afgørende for at sikre gennemsigtighed og ansvarliggørelse. Retten konkluderede også, at Kommissionens og medlemsstaternes rettigheder og forpligtelser i forbindelse med gennemførelsen af disse programmer burde defineres mere præcist.

| 6.49. | Kommissionen fremhæver, at Kommissionens og medlemsstaternes respektive rettigheder og forpligtelser er blevet udstukket i de fælles bestemmelser ved begyndelsen af den nuværende generation af programmerne Socrates og Ungdom. |
| --- | --- |

6.49.

Kommissionen fremhæver, at Kommissionens og medlemsstaternes respektive rettigheder og forpligtelser er blevet udstukket i de fælles bestemmelser ved begyndelsen af den nuværende generation af programmerne Socrates og Ungdom.

| 6.50. | I 2001 blev et første sæt indikatorer defineret af Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur i arbejdsprogrammet for »Socrates« og EF-handlingsprogrammet for Unge: Indikatorer til forudgående kontrol skal anføres i kontrakten mellem Kommissionen og de nationale kontorer, mens indikatorer til efterfølgende kontrol skal anføres i den endelige aktivitetsrapport fra de nationale kontorer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Selv om der er sket en væsentlig forbedring på dette område, skal der gøres en yderligere indsats for at få opfyldt de krav, der er fastsat i Kommissionens interne kontrolstandarder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.50.

I 2001 blev et første sæt indikatorer defineret af Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur i arbejdsprogrammet for »Socrates« og EF-handlingsprogrammet for Unge: Indikatorer til forudgående kontrol skal anføres i kontrakten mellem Kommissionen og de nationale kontorer, mens indikatorer til efterfølgende kontrol skal anføres i den endelige aktivitetsrapport fra de nationale kontorer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Selv om der er sket en væsentlig forbedring på dette område, skal der gøres en yderligere indsats for at få opfyldt de krav, der er fastsat i Kommissionens interne kontrolstandarder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.50. | Kommissionen har i sinde at fortsætte bestræbelserne på at definere målelige indikatorer. Programudvalget for Socrates II har vedtaget retningslinjer angående indikatorer, der vil tjene som grundlag for den endelige programvurdering. Med hensyn til programmet Ungdom arbejder Kommissionen på at udarbejde indikatorer, således som Retten nævner, og som det er anført i rapporten om midvejsvurderingen af programmet. |
| --- | --- |

6.50.

Kommissionen har i sinde at fortsætte bestræbelserne på at definere målelige indikatorer. Programudvalget for Socrates II har vedtaget retningslinjer angående indikatorer, der vil tjene som grundlag for den endelige programvurdering. Med hensyn til programmet Ungdom arbejder Kommissionen på at udarbejde indikatorer, således som Retten nævner, og som det er anført i rapporten om midvejsvurderingen af programmet.

| 6.51. | I en nylig evaluering af EF-handlingsprogrammet for unge, der dækker perioden 2000-2003, kritiseres projekternes og partnerskabernes kvalitet, de særlige vanskeligheder i forbindelse med tværnationale aktioner, den utilstrækkelige gennemsigtighed i udvælgelsesprocedurerne og de (i betragtning af den type forslag, der var indsendt) særdeles komplekse og usammenhængende administrative procedurer i de nationale kontorer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). På Rettens anbefaling er der fra 2002 indført en regel om, at alle forslag til centraliserede aktioner under »Socrates« skal evalueres af eksterne eksperter. Disse eksperter vælges af Kommissionen fra en reserveliste, der er oprettet på grundlag af en offentlig indkaldelse af ansøgninger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Hvad angår programmet »Ungdom«, er proceduren for udvælgelse af decentraliserede aktioner stadig ikke tilstrækkeligt gennemsigtig (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.51.

I en nylig evaluering af EF-handlingsprogrammet for unge, der dækker perioden 2000-2003, kritiseres projekternes og partnerskabernes kvalitet, de særlige vanskeligheder i forbindelse med tværnationale aktioner, den utilstrækkelige gennemsigtighed i udvælgelsesprocedurerne og de (i betragtning af den type forslag, der var indsendt) særdeles komplekse og usammenhængende administrative procedurer i de nationale kontorer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). På Rettens anbefaling er der fra 2002 indført en regel om, at alle forslag til centraliserede aktioner under »Socrates« skal evalueres af eksterne eksperter. Disse eksperter vælges af Kommissionen fra en reserveliste, der er oprettet på grundlag af en offentlig indkaldelse af ansøgninger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Hvad angår programmet »Ungdom«, er proceduren for udvælgelse af decentraliserede aktioner stadig ikke tilstrækkeligt gennemsigtig (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.51. | Kommissionen tilsigter at forbedre projektkvaliteten, hvorom den eksterne vurderingsrapport konstaterede, at kvaliteten havde udviklet sig i positiv retning mellem det foregående og det nuværende program for ungdommen. De særlige vanskeligheder ved tværnationale aktiviteter vedrører hovedsagelig opnåelse af visa for de unge fra tredjelande, spørgsmål der ikke er direkte tilknyttet programgennemførelsen, og som kun kan løses med hjælp fra andre politiske sektorer såsom interne anliggender. Der er for nylig iværksat diverse aktiviteter for at forbedre gennemsigtigheden af de nationale kontorers udvælgelse af decentraliserede aktiviteter. Der er for øvrigt sket fremskridt med hensyn til forenkling af de gældende finansielle bestemmelser, navnlig med indførelse af en ordning med faste beløb. |
| --- | --- |

6.51.

Kommissionen tilsigter at forbedre projektkvaliteten, hvorom den eksterne vurderingsrapport konstaterede, at kvaliteten havde udviklet sig i positiv retning mellem det foregående og det nuværende program for ungdommen. De særlige vanskeligheder ved tværnationale aktiviteter vedrører hovedsagelig opnåelse af visa for de unge fra tredjelande, spørgsmål der ikke er direkte tilknyttet programgennemførelsen, og som kun kan løses med hjælp fra andre politiske sektorer såsom interne anliggender. Der er for nylig iværksat diverse aktiviteter for at forbedre gennemsigtigheden af de nationale kontorers udvælgelse af decentraliserede aktiviteter. Der er for øvrigt sket fremskridt med hensyn til forenkling af de gældende finansielle bestemmelser, navnlig med indførelse af en ordning med faste beløb.

Kommissionens interne kontrolsystem

| 6.52. | I de driftsaftaler, der er indgået mellem Kommissionen og de nationale kontorer, er det fastsat, at de nationale kontorers endelige årsregnskaber skal attesteres, før de sendes til Kommissionen. For decentraliserede aktioner har Kommissionen indført et system med obligatorisk attestering af udgiftsanmeldelser eller omkostningsopgørelser (vedrørende tilskud på over 50 000 euro), der indgives af de nationale kontorer. Siden 2000 har alle endelige rapporter og omkostningsopgørelser, der indgives til Kommissionen vedrørende disse to programmer, skullet ledsages af en revisionspåtegning (»attesteringsrapport«), som er udfærdiget af en ekstern revisor eller af en dertil bemyndiget offentligt ansat, og som bekræfter, at de udgifter, der anmeldes til Kommissionen, er afholdt, at de var nødvendige, og at de er støtteberettigede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.52.

I de driftsaftaler, der er indgået mellem Kommissionen og de nationale kontorer, er det fastsat, at de nationale kontorers endelige årsregnskaber skal attesteres, før de sendes til Kommissionen. For decentraliserede aktioner har Kommissionen indført et system med obligatorisk attestering af udgiftsanmeldelser eller omkostningsopgørelser (vedrørende tilskud på over 50 000 euro), der indgives af de nationale kontorer. Siden 2000 har alle endelige rapporter og omkostningsopgørelser, der indgives til Kommissionen vedrørende disse to programmer, skullet ledsages af en revisionspåtegning (»attesteringsrapport«), som er udfærdiget af en ekstern revisor eller af en dertil bemyndiget offentligt ansat, og som bekræfter, at de udgifter, der anmeldes til Kommissionen, er afholdt, at de var nødvendige, og at de er støtteberettigede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.53. | I begyndelsen af 2001 gav Kommissionen de nationale kontorer retningslinjer for disse revisionspåtegningers omfang og indhold, og i 2002 blev der givet supplerende anvisninger til direktørerne for de nationale kontorer. I 2003 blev der udsendt yderligere retningslinjer med angivelse af mindstekrav med hensyn til væsentlighed og sikkerhedsniveau, type revisionsarbejde, dokumentation for revisionsarbejdet, format og indhold af rapporten om de kontradiktoriske forhandlinger mellem revisor og reviderede samt Kommissionens ret til indsigt i revisors arbejdspapirer. |
| --- | --- |

6.53.

I begyndelsen af 2001 gav Kommissionen de nationale kontorer retningslinjer for disse revisionspåtegningers omfang og indhold, og i 2002 blev der givet supplerende anvisninger til direktørerne for de nationale kontorer. I 2003 blev der udsendt yderligere retningslinjer med angivelse af mindstekrav med hensyn til væsentlighed og sikkerhedsniveau, type revisionsarbejde, dokumentation for revisionsarbejdet, format og indhold af rapporten om de kontradiktoriske forhandlinger mellem revisor og reviderede samt Kommissionens ret til indsigt i revisors arbejdspapirer.

| 6.54. | Imidlertid blev de fleste af revisionspåtegningerne for 2003 ikke umiddelbart godkendt af Kommissionen, eller kun godkendt med væsentlige forbehold. I nogle tilfælde var der i de attesteringsrapporter, de nationale kontorer havde indsendt til Kommissionen, ikke tilstrækkelig dokumentation for de omkostninger, der var afholdt i forbindelse med de decentraliserede aktioner (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Dette tyder på, at de nationale kontorers kontroller ikke var tilstrækkeligt omfattende og stringente. Det viser også, at Kommissionen må give en mere præcis beskrivelse af rækkevidden og omfanget af det revisionsarbejde, der skal udføres af (eller på vegne af) de nationale kontorer med henblik på udarbejdelsen af revisionspåtegninger. Det gælder for begge programmer, at de udarbejdede attesteringsrapporter er af dårlig kvalitet, og derfor er der en risiko for, at disse rapporter ikke i sig selv kan give sikkerhed for, at betalingerne til de nationale kontorer kontrolleres effektivt. |
| --- | --- |

6.54.

Imidlertid blev de fleste af revisionspåtegningerne for 2003 ikke umiddelbart godkendt af Kommissionen, eller kun godkendt med væsentlige forbehold. I nogle tilfælde var der i de attesteringsrapporter, de nationale kontorer havde indsendt til Kommissionen, ikke tilstrækkelig dokumentation for de omkostninger, der var afholdt i forbindelse med de decentraliserede aktioner (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Dette tyder på, at de nationale kontorers kontroller ikke var tilstrækkeligt omfattende og stringente. Det viser også, at Kommissionen må give en mere præcis beskrivelse af rækkevidden og omfanget af det revisionsarbejde, der skal udføres af (eller på vegne af) de nationale kontorer med henblik på udarbejdelsen af revisionspåtegninger. Det gælder for begge programmer, at de udarbejdede attesteringsrapporter er af dårlig kvalitet, og derfor er der en risiko for, at disse rapporter ikke i sig selv kan give sikkerhed for, at betalingerne til de nationale kontorer kontrolleres effektivt.

| 6.54. | Indførelsen af en attesteringsprocedure for udgifter indgår i de foranstaltninger, Kommissionen har truffet med henblik på at udbygge kontrollen af de nationale kontorer; som Retten bemærker, har Kommissionen ikke øjeblikkelig godkendt størstedelen af revisionspåtegningerne for 2003. Kommissionen bestræber sig på at forbedre funktionen og udnyttelsen af resultaterne af denne attestering. Den mener dog, at attestering af regnskaber kun er en af måderne, hvorpå der kan sikres effektiv kontrol af fakturerede betalinger af de nationale kontorer og har udbygget andre metoder til kontrol af disse kontorer (revisionsbesøg, opfølgningsbesøg, rapportering). |
| --- | --- |

6.54.

Indførelsen af en attesteringsprocedure for udgifter indgår i de foranstaltninger, Kommissionen har truffet med henblik på at udbygge kontrollen af de nationale kontorer; som Retten bemærker, har Kommissionen ikke øjeblikkelig godkendt størstedelen af revisionspåtegningerne for 2003. Kommissionen bestræber sig på at forbedre funktionen og udnyttelsen af resultaterne af denne attestering. Den mener dog, at attestering af regnskaber kun er en af måderne, hvorpå der kan sikres effektiv kontrol af fakturerede betalinger af de nationale kontorer og har udbygget andre metoder til kontrol af disse kontorer (revisionsbesøg, opfølgningsbesøg, rapportering).

Forbedringer i Kommissionens evaluering af programmerne

| 6.55. | Retsgrundlagene for »Socrates« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78)»og Ungdom« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) kræver evaluering af programmerne. I sin særberetning bemærkede Retten, at der både på nationalt niveau og på fællesskabsniveau manglede en egentlig kontrol- og evalueringskultur. |
| --- | --- |

6.55.

Retsgrundlagene for »Socrates« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78)»og Ungdom« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) kræver evaluering af programmerne. I sin særberetning bemærkede Retten, at der både på nationalt niveau og på fællesskabsniveau manglede en egentlig kontrol- og evalueringskultur.

| 6.56. | Kommissionen har siden iværksat en overordnet strategi for systematisk gennemførelse af »forhåndsevaluering«, »midtvejsevaluering« og »efterfølgende evaluering« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Kommissionen har desuden styrket den metodologiske støtte til evalueringen af programmerne, blandt andet ved at oprette et »evalueringsstøttenetværk« til brug for samtlige generaldirektorater. |
| --- | --- |

6.56.

Kommissionen har siden iværksat en overordnet strategi for systematisk gennemførelse af »forhåndsevaluering«, »midtvejsevaluering« og »efterfølgende evaluering« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Kommissionen har desuden styrket den metodologiske støtte til evalueringen af programmerne, blandt andet ved at oprette et »evalueringsstøttenetværk« til brug for samtlige generaldirektorater.

| 6.56 og 6.57. | Som Retten bemærker har Kommissionen udbygget sine bestræbelser inden for programevaluering og hermed fulgt op på henstillingerne i Særberetning nr. 2/2002. |
| --- | --- |

6.56 og 6.57.

Som Retten bemærker har Kommissionen udbygget sine bestræbelser inden for programevaluering og hermed fulgt op på henstillingerne i Særberetning nr. 2/2002.

| 6.57. | I overensstemmelse med Rettens anbefaling om at styrke den overordnede overvågnings- og evalueringspolitik har Kommissionen desuden indgået kontrakt om adskillige evalueringer af specifikke aspekter, og den har foretaget en samlet vurdering af både »Socrates« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). og »Ungdom« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.57.

I overensstemmelse med Rettens anbefaling om at styrke den overordnede overvågnings- og evalueringspolitik har Kommissionen desuden indgået kontrakt om adskillige evalueringer af specifikke aspekter, og den har foretaget en samlet vurdering af både »Socrates« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). og »Ungdom« (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Konklusion og anbefalinger

| 6.58. | Kommissionen har afhjulpet en række af de mangler, Retten påpegede i sin særberetning. På nogle punkter, for eksempel programmernes koncept og forvaltningsstruktur, har Kommissionen kun haft begrænsede muligheder for at gennemføre forbedringer, fordi retsgrundlagene gælder indtil 2006. På andre punkter konstaterede Retten under opfølgningen på denne særberetning, at der fortsat var mangler, og at nogle af dem også var omtalt i aktivitetsrapporterne for 2002 og 2003 fra Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.58.

Kommissionen har afhjulpet en række af de mangler, Retten påpegede i sin særberetning. På nogle punkter, for eksempel programmernes koncept og forvaltningsstruktur, har Kommissionen kun haft begrænsede muligheder for at gennemføre forbedringer, fordi retsgrundlagene gælder indtil 2006. På andre punkter konstaterede Retten under opfølgningen på denne særberetning, at der fortsat var mangler, og at nogle af dem også var omtalt i aktivitetsrapporterne for 2002 og 2003 fra Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.59. | Retten anbefaler, at Kommissionen navnlig træffer yderligere korrigerende foranstaltninger på følgende områder: |
| --- | --- |

6.59.

Retten anbefaler, at Kommissionen navnlig træffer yderligere korrigerende foranstaltninger på følgende områder:

| 6.59. | |
| --- | --- |

6.59.

| — | Kommissionen bør tage Rettens bemærkninger om forenkling af programkonceptet og forvaltningsstrukturen i betragtning i et fremtidigt forslag om et »Socrates«-program eller et program for unge. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør tage Rettens bemærkninger om forenkling af programkonceptet og forvaltningsstrukturen i betragtning i et fremtidigt forslag om et »Socrates«-program eller et program for unge.

| — | Kommissionen foreslog den 14. juli 2004 med henblik på den næste finansielle overslagsperiode 2007-2013 programmer med en forenklet opbygning i forhold til den nuværende generation. |
| --- | --- |

—

Kommissionen foreslog den 14. juli 2004 med henblik på den næste finansielle overslagsperiode 2007-2013 programmer med en forenklet opbygning i forhold til den nuværende generation.

| — | Kommissionen bør fortsætte med at udvikle relevante og målbare indikatorer i overensstemmelse med Kommissionens generalsekretariats retningslinjer for fastlæggelse af mål og indikatorer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Der bør rapporteres regelmæssigt til den øverste ledelse om disse indikatorer, så der kan foretages benchmarking mellem forskellige direktorater og forskellige programmer. Især bør indikatorerne også omfatte en vurdering af, om de interne kontroller fungerer produktivt og effektivt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør fortsætte med at udvikle relevante og målbare indikatorer i overensstemmelse med Kommissionens generalsekretariats retningslinjer for fastlæggelse af mål og indikatorer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Der bør rapporteres regelmæssigt til den øverste ledelse om disse indikatorer, så der kan foretages benchmarking mellem forskellige direktorater og forskellige programmer. Især bør indikatorerne også omfatte en vurdering af, om de interne kontroller fungerer produktivt og effektivt.

| — | Den tilsigter at udvikle målelige indikatorer, også inden for intern kontrol. |
| --- | --- |

—

Den tilsigter at udvikle målelige indikatorer, også inden for intern kontrol.

| — | Kommissionens administrative procedurer, fra udarbejdelsen af et forslag til afslutningen af en aktion, bør forenkles yderligere. Anvendelsen af et elektronisk system til indsendelse og behandling af forslag fra de nationale kontorer burde forenkle procedurerne yderligere og øge produktiviteten. |
| --- | --- |

—

Kommissionens administrative procedurer, fra udarbejdelsen af et forslag til afslutningen af en aktion, bør forenkles yderligere. Anvendelsen af et elektronisk system til indsendelse og behandling af forslag fra de nationale kontorer burde forenkle procedurerne yderligere og øge produktiviteten.

| — | Den fortsætter forenklingen af aktionsforvaltningen (mere udbredt anvendelse af engangsbeløb, snarlig indførelse af et elektronisk værktøj til indsendelse af støtteanmodninger). |
| --- | --- |

—

Den fortsætter forenklingen af aktionsforvaltningen (mere udbredt anvendelse af engangsbeløb, snarlig indførelse af et elektronisk værktøj til indsendelse af støtteanmodninger).

| — | Kommissionen bør give de nationale kontorer specifikke retningslinjer og præcisere rækkevidden og omfanget af det revisionsarbejde, der skal udføres af (eller på vegne af) disse kontorer med henblik på udarbejdelsen af revisionspåtegninger (»attesteringsrapporter«). Kommissionen bør desuden fastlægge en strategi for, hvordan det i hver enkelt medlemsstat kontrolleres, at de revisionspåtegninger, der indsendes af de nationale kontorer, er udarbejdet under overholdelse af de mindstekrav, der er fastsat med hensyn til rækkevidden og omfanget af revisionsarbejdet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør give de nationale kontorer specifikke retningslinjer og præcisere rækkevidden og omfanget af det revisionsarbejde, der skal udføres af (eller på vegne af) disse kontorer med henblik på udarbejdelsen af revisionspåtegninger (»attesteringsrapporter«). Kommissionen bør desuden fastlægge en strategi for, hvordan det i hver enkelt medlemsstat kontrolleres, at de revisionspåtegninger, der indsendes af de nationale kontorer, er udarbejdet under overholdelse af de mindstekrav, der er fastsat med hensyn til rækkevidden og omfanget af revisionsarbejdet.

| — | Den vil bestræbe sig på at validere den indledte ordning med påtegningspligt for de nationale organers regnskaber. De retningslinjer, Retten nævner under pkt. 6.52, er allerede til rådighed for de nationale organer. |
| --- | --- |

—

Den vil bestræbe sig på at validere den indledte ordning med påtegningspligt for de nationale organers regnskaber. De retningslinjer, Retten nævner under pkt. 6.52, er allerede til rådighed for de nationale organer.

| — | Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur bør også indgå kontrakter om evaluering af relevante administrative spørgsmål, navnlig med henblik på udarbejdelse af forslag til forenkling af de administrative og finansielle aspekter af »Socrates«-programmet og handlingsprogrammet for unge. Resultaterne af disse evalueringer bør meddeles Europa-Parlamentet, Rådet og de nationale kontorer, og disse aspekter bør drøftes indgående, så konklusionerne kan tages i betragtning ved udarbejdelsen af de programmer, der skal afløse de nuværende. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur bør også indgå kontrakter om evaluering af relevante administrative spørgsmål, navnlig med henblik på udarbejdelse af forslag til forenkling af de administrative og finansielle aspekter af »Socrates«-programmet og handlingsprogrammet for unge. Resultaterne af disse evalueringer bør meddeles Europa-Parlamentet, Rådet og de nationale kontorer, og disse aspekter bør drøftes indgående, så konklusionerne kan tages i betragtning ved udarbejdelsen af de programmer, der skal afløse de nuværende.

| — | Den vil i øvrigt til sin tid foretage en evaluering af programmerne, både hvad angår nyttevirkning (iværksættelse, resultater) og ydeevne (administrative og finansielle aspekter) og sørge for en passende opfølgning ifølge disse to aspekter. |
| --- | --- |

—

Den vil i øvrigt til sin tid foretage en evaluering af programmerne, både hvad angår nyttevirkning (iværksættelse, resultater) og ydeevne (administrative og finansielle aspekter) og sørge for en passende opfølgning ifølge disse to aspekter.

DE VÆSENTLIGSTE BEMÆRKNINGER I SÆRBERETNING NR. 1/2004 OM 5. RP (1998-2002)

| 6.60. | Rettens revision vedrørte det femte rammeprogram (5. RP) for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i december 1998 med et samlet budget på 13 700 millioner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De finansielle midler, der er bevilget hvert år frem til 2002 til de tematiske og horisontale programmer, svarer til ca. en fjerdedel af al offentlig støtte til forskningsprojekter i EU. |
| --- | --- |

6.60.

Rettens revision vedrørte det femte rammeprogram (5. RP) for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i december 1998 med et samlet budget på 13 700 millioner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De finansielle midler, der er bevilget hvert år frem til 2002 til de tematiske og horisontale programmer, svarer til ca. en fjerdedel af al offentlig støtte til forskningsprojekter i EU.

| 6.61. | De forskningsaktiviteter, der finansieres under 5. RP, gennemføres på grundlag af kontrakter med tredjeparter og finansieres delvist over EU-budgettet. Både gennemførelsesforordningen og standardkontrakterne blev vedtaget meget sent. Det gjorde kontraktforvaltningen unødigt kompliceret, at der anvendtes så mange forskellige standardkontrakter. |
| --- | --- |

6.61.

De forskningsaktiviteter, der finansieres under 5. RP, gennemføres på grundlag af kontrakter med tredjeparter og finansieres delvist over EU-budgettet. Både gennemførelsesforordningen og standardkontrakterne blev vedtaget meget sent. Det gjorde kontraktforvaltningen unødigt kompliceret, at der anvendtes så mange forskellige standardkontrakter.

| 6.61. | Der opstod nogle forsinkelser, hovedsagelig i forbindelse med vedtagelsen af retsgrundlaget for 5. RP. Imidlertid er størstedelen af dokumentationen blevet forelagt, således at det var muligt at starte forhandlingerne med deltagerne. Antallet af forskellige standardkontrakter er blevet betydeligt reduceret i 6. RP med kun en standardkontrakt for alle indirekte FTU-aktioner (med undtagelse af Marie Curie-aktioner). I særbilag tages der højde for de særlige krav, der er nødvendige til hovedinstrumenterne. |
| --- | --- |

6.61.

Der opstod nogle forsinkelser, hovedsagelig i forbindelse med vedtagelsen af retsgrundlaget for 5. RP. Imidlertid er størstedelen af dokumentationen blevet forelagt, således at det var muligt at starte forhandlingerne med deltagerne. Antallet af forskellige standardkontrakter er blevet betydeligt reduceret i 6. RP med kun en standardkontrakt for alle indirekte FTU-aktioner (med undtagelse af Marie Curie-aktioner). I særbilag tages der højde for de særlige krav, der er nødvendige til hovedinstrumenterne.

| 6.62. | De finansielle bidrag fra EU-budgettet dækker godtgørelser af faktisk afholdte og behørigt dokumenterede udgifter. De meget komplicerede regler for fastsættelsen af EU’s finansielle bidrag gør det vanskeligt for Kommissionen at forvalte de finansielle og administrative aspekter effektivt, og de komplicerer også tingene unødigt for deltagerne. Den nye ordning i 5. RP med faste satser for omkostningsgodtgørelse skulle forenkle procedurerne, men den tilskyndede deltagerne til at skifte til en gunstigere finansieringsordning. |
| --- | --- |

6.62.

De finansielle bidrag fra EU-budgettet dækker godtgørelser af faktisk afholdte og behørigt dokumenterede udgifter. De meget komplicerede regler for fastsættelsen af EU’s finansielle bidrag gør det vanskeligt for Kommissionen at forvalte de finansielle og administrative aspekter effektivt, og de komplicerer også tingene unødigt for deltagerne. Den nye ordning i 5. RP med faste satser for omkostningsgodtgørelse skulle forenkle procedurerne, men den tilskyndede deltagerne til at skifte til en gunstigere finansieringsordning.

| 6.62. | 5. RPs ordninger for godtgørelse af omkostninger afspejler bestemmelserne i retsgrundlaget. Kommissionen har igangsat en tilbundsgående reform af de kontraktmæssige og finansielle ordninger for Fællesskabets forskningsprogrammer som led i 6. RP. |
| --- | --- |

6.62.

5. RPs ordninger for godtgørelse af omkostninger afspejler bestemmelserne i retsgrundlaget. Kommissionen har igangsat en tilbundsgående reform af de kontraktmæssige og finansielle ordninger for Fællesskabets forskningsprogrammer som led i 6. RP.

| 6.63. | Kommissionens forslag om at forenkle omkostningsordningerne for 6. RP (2002-2006), som var på linje med Rettens tidligere anbefalinger, blev forkastet af Rådet og Parlamentet. De regler for fastsættelsen af EU’s finansielle bidrag, som Rådet og Europa-Parlamentet efterfølgende vedtog, afhjælper kun delvist de problemer, Retten har påpeget. Retten finder det positivt, at der er indført synlige og afskrækkende sanktioner, og at deltagerne i 6. RP skal forelægge regnskaber, der er attesteret af en ekstern revisor. |
| --- | --- |

6.63.

Kommissionens forslag om at forenkle omkostningsordningerne for 6. RP (2002-2006), som var på linje med Rettens tidligere anbefalinger, blev forkastet af Rådet og Parlamentet. De regler for fastsættelsen af EU’s finansielle bidrag, som Rådet og Europa-Parlamentet efterfølgende vedtog, afhjælper kun delvist de problemer, Retten har påpeget. Retten finder det positivt, at der er indført synlige og afskrækkende sanktioner, og at deltagerne i 6. RP skal forelægge regnskaber, der er attesteret af en ekstern revisor.

| 6.63. | Med 6. RP blev der indført større forenklinger i iværksættelsen af forskningsaktioner. Kommissionens forslag var hovedsagelig inspireret af Rettens henstillinger; de blev dog ændret i både Rådet og Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

6.63.

Med 6. RP blev der indført større forenklinger i iværksættelsen af forskningsaktioner. Kommissionens forslag var hovedsagelig inspireret af Rettens henstillinger; de blev dog ændret i både Rådet og Europa-Parlamentet.

Den ordning for omkostningsgodtgørelse, der blev indført for 6. RP, er mere enkelt at gennemføre, både for deltagerne og for Kommissionens tjenestegrene. Følgelig skulle den bedre beskytte Fællesskabets finansielle interesser. Der er nu mulighed for sanktioner i henhold til standardkontrakten, og der er regler for deltagelse i 6. RP, ud over dem der er anført i artikel 114 i Fællesskabets nye finansforordning.

| 6.64. | De syv særprogrammer i 5. RP forvaltes af fem generaldirektorater i fællesskab. Opsplitningen af programmerne resulterer i en udvanding af beføjelser, dobbeltarbejde og øget behov for koordinering og samråd. Desuden er programmernes grundlæggende struktur, som er baseret på nøgleaktioner, ikke i tilstrækkelig grad afspejlet i Kommissionens organisatoriske struktur. |
| --- | --- |

6.64.

De syv særprogrammer i 5. RP forvaltes af fem generaldirektorater i fællesskab. Opsplitningen af programmerne resulterer i en udvanding af beføjelser, dobbeltarbejde og øget behov for koordinering og samråd. Desuden er programmernes grundlæggende struktur, som er baseret på nøgleaktioner, ikke i tilstrækkelig grad afspejlet i Kommissionens organisatoriske struktur.

| 6.64. | Den af Kommissionen fastlagte organisation har blandt andet gjort det muligt at udvikle synergier mellem forskningen og andre fællesskabspolitikker. Ansvar er blevet udstukket som følge heraf, og der er gradvis blevet stillet fælles værktøjer til rådighed. Desuden er den fælles forvaltning af programmer af forskellige generaldirektorater blevet fremmet gennem en række koordineringsordninger. |
| --- | --- |

6.64.

Den af Kommissionen fastlagte organisation har blandt andet gjort det muligt at udvikle synergier mellem forskningen og andre fællesskabspolitikker. Ansvar er blevet udstukket som følge heraf, og der er gradvis blevet stillet fælles værktøjer til rådighed. Desuden er den fælles forvaltning af programmer af forskellige generaldirektorater blevet fremmet gennem en række koordineringsordninger.

For 6. RP er iværksættelse af forvaltningsværktøjer, herunder centraliserede støttefunktioner, et billede på Kommissionens bestræbelser på at sikre koordineringen mellem tjenestegrenene.

| 6.65. | Der opstod betydelige organisatoriske problemer og forsinkelser i startfasen af 5. RP begyndende med, at Rådet og Parlamentet var meget længe om at vedtage afgørelsen om programmet. Af juridiske hensyn og på grund af Kommissionens interne regler og visse administrative praksis tog det mellem otte og ni måneder fra modtagelsen af et projektforslag, til Kommissionen kunne undertegne en kontrakt om en indirekte FTU-aktion. Kommissionen havde vedvarende problemer med at få ansat personale med de nødvendige fagprofiler og med at få almindelige tjenestemandsstillinger besat. Pr. udgangen af 2001 var ca. 2 000 medarbejdere i Kommissionen beskæftiget med 5. RP-relaterede aktiviteter. Ca. en tredjedel af dem arbejdede med den administrative behandling af forslag, kontrakter og projekter vedrørende indirekte FTU-aktioner. Der var gennemsnitligt kun fire-fem arbejdsdage til rådighed om året til det videnskabelige tilsyn med hver enkelt indirekte FTU-aktion. Procedurerne og den administrative praksis for udvælgelsen af indirekte FTU-aktioner kombineret med, at de projektleverancer, der er defineret i standardkontrakterne, følger en bestemt cyklus, resulterede i en meget ujævn fordeling af arbejdsbyrden i Kommissionen. Det førte til flaskehalse, som ikke fremmede et effektivt forvaltningssystem, og som også bidrog til administrative forsinkelser og mangelfuld intern kontrol. |
| --- | --- |

6.65.

Der opstod betydelige organisatoriske problemer og forsinkelser i startfasen af 5. RP begyndende med, at Rådet og Parlamentet var meget længe om at vedtage afgørelsen om programmet. Af juridiske hensyn og på grund af Kommissionens interne regler og visse administrative praksis tog det mellem otte og ni måneder fra modtagelsen af et projektforslag, til Kommissionen kunne undertegne en kontrakt om en indirekte FTU-aktion. Kommissionen havde vedvarende problemer med at få ansat personale med de nødvendige fagprofiler og med at få almindelige tjenestemandsstillinger besat. Pr. udgangen af 2001 var ca. 2 000 medarbejdere i Kommissionen beskæftiget med 5. RP-relaterede aktiviteter. Ca. en tredjedel af dem arbejdede med den administrative behandling af forslag, kontrakter og projekter vedrørende indirekte FTU-aktioner. Der var gennemsnitligt kun fire-fem arbejdsdage til rådighed om året til det videnskabelige tilsyn med hver enkelt indirekte FTU-aktion. Procedurerne og den administrative praksis for udvælgelsen af indirekte FTU-aktioner kombineret med, at de projektleverancer, der er defineret i standardkontrakterne, følger en bestemt cyklus, resulterede i en meget ujævn fordeling af arbejdsbyrden i Kommissionen. Det førte til flaskehalse, som ikke fremmede et effektivt forvaltningssystem, og som også bidrog til administrative forsinkelser og mangelfuld intern kontrol.

| 6.65. | Forvaltningsprocedurerne er alle blevet iværksat under overholdelse af lovbestemmelserne og rammeprogrammets målsætninger. Fristen indtil kontrakternes underskrivning anvendes til at sikre kvaliteten af de væsentlige udvælgelses- og forhandlingsfaser. |
| --- | --- |

6.65.

Forvaltningsprocedurerne er alle blevet iværksat under overholdelse af lovbestemmelserne og rammeprogrammets målsætninger. Fristen indtil kontrakternes underskrivning anvendes til at sikre kvaliteten af de væsentlige udvælgelses- og forhandlingsfaser.

Der er fortsat bestræbelser i gang for at reducere procedurernes varighed yderligere under 6. RP og til nyttigt supplement for de nye bestemmelser for kontrakters ikrafttrædelse, der er fastlagt med reglerne for deltagelse i 6. RP.

I tråd med henstillingerne i hvidbogen om Kommissionens reform har Kommissionen behandlet de særlige vanskeligheder forbundet med personalepolitik på forskningsområdet.

Forenklede procedurer og bedre planlægning skulle gøre det muligt at modvirke flaskehalse under 6. RP ved at forbedre den interne kontrol og fremskynde processerne.

| 6.66. | Rådets beslutninger om særprogrammerne fastsatte lofter over administrationsomkostningerne på mellem 6,5 % og 9,8 % af de samlede udgifter til hvert enkelt særprogram. Disse lofter blev overholdt for samtlige programmer. Ved en alternativ målemetode, hvor udgifterne til indirekte FTU-aktioner blev sammenholdt med det samlede budget, konstaterede Retten, at 837,4 millioner euro (6,4 % af de samlede udgifter til 5. RP) gik til forvaltningen af FTU-særprogrammerne i hele 5. RP’s programperiode. Kommissionen overvåger ressourceallokeringen ved hjælp af det aktivitetsbaserede budgetsystem. Både på grund af dette systems metodik og den måde, det fungerer på, er det ikke den mest hensigtsmæssige metode til måling af driftsomkostningerne ved FTU-rammeprogrammer. |
| --- | --- |

6.66.

Rådets beslutninger om særprogrammerne fastsatte lofter over administrationsomkostningerne på mellem 6,5 % og 9,8 % af de samlede udgifter til hvert enkelt særprogram. Disse lofter blev overholdt for samtlige programmer. Ved en alternativ målemetode, hvor udgifterne til indirekte FTU-aktioner blev sammenholdt med det samlede budget, konstaterede Retten, at 837,4 millioner euro (6,4 % af de samlede udgifter til 5. RP) gik til forvaltningen af FTU-særprogrammerne i hele 5. RP’s programperiode. Kommissionen overvåger ressourceallokeringen ved hjælp af det aktivitetsbaserede budgetsystem. Både på grund af dette systems metodik og den måde, det fungerer på, er det ikke den mest hensigtsmæssige metode til måling af driftsomkostningerne ved FTU-rammeprogrammer.

| 6.66. | Kommissionen gennemførte 5. RP inden for det af Europa-Parlamentet og Rådet vedtagne budget. Den alternative foranstaltning, som Retten foreslår, kræves ikke af bestemmelserne. |
| --- | --- |

6.66.

Kommissionen gennemførte 5. RP inden for det af Europa-Parlamentet og Rådet vedtagne budget. Den alternative foranstaltning, som Retten foreslår, kræves ikke af bestemmelserne.

Personaletildelingen fastsættes i den årlige forvaltningsplan i overensstemmelse med det i 2002 indførte aktivitetsbaserede budgetsystem (ABB), men 2004 vil blive det første år, hvor det almindelige budget officielt vil være baseret på dette nye system. Det aktivitetsbaserede budgetsystem forøger gennemskueligheden af Kommissionens budgetforvaltning betydeligt.

| 6.67. | Selv om forvaltningssystemet i det store og hele var det samme for alle de tjenestegrene, der var involveret i 5. RP, udviklede Kommissionen ikke et fælles, integreret it-system. De it-systemer, som Kommissionen anvendte til forvaltningen af forskningsforslag, kontrakter og projekter, var ikke tilstrækkelige, ikke mindst fordi der ikke var investeret tilstrækkelige ressourcer på dette felt. Henimod slutningen af 5. RP’s programperiode var der sket forbedringer, men der var stadig tekniske og operationelle problemer i de fleste generaldirektorater. |
| --- | --- |

6.67.

Selv om forvaltningssystemet i det store og hele var det samme for alle de tjenestegrene, der var involveret i 5. RP, udviklede Kommissionen ikke et fælles, integreret it-system. De it-systemer, som Kommissionen anvendte til forvaltningen af forskningsforslag, kontrakter og projekter, var ikke tilstrækkelige, ikke mindst fordi der ikke var investeret tilstrækkelige ressourcer på dette felt. Henimod slutningen af 5. RP’s programperiode var der sket forbedringer, men der var stadig tekniske og operationelle problemer i de fleste generaldirektorater.

| 6.67. | Den progressive integrering af it-systemer blev væsentligt forbedret i løbet af den 5. RP-programperiode. Desuden var it-støtten i 5. RP betydeligt bedre end i 4. RP. |
| --- | --- |

6.67.

Den progressive integrering af it-systemer blev væsentligt forbedret i løbet af den 5. RP-programperiode. Desuden var it-støtten i 5. RP betydeligt bedre end i 4. RP.

De specifikke mangler, som Retten påpegede, behandles af Kommissionen i forbindelse med udvikling af et fælles it-system for 6. RP.

| 6.68. | FTU-rammeprogrammer skal implementeres i henhold til et fælles sæt principper og procedurer, mens Kommissionens administrative reform tager sigte på decentralisering og delegering af flere beføjelser til tjenestegrenene. Modsætningsforholdet mellem disse to principper er den egentlige årsag til mange af de problemer, generaldirektoraterne er stødt på i forbindelse med den fælles forvaltning af 5. RP. Med de meget komplicerede tilskudsordninger og regler for EU’s finansielle deltagelse er det endnu vigtigere, at koordineringen inden for rammeprogrammet fungerer effektivt. Retten testede de vigtigste kontrolforanstaltninger i en stikprøve af kontrakter om indirekte FTU-aktioner og konstaterede, at kontrollen ikke i alle tilfælde var gennemført effektivt. I andre tilfælde var der slet ikke foretaget kontrol. Samlet set varierede kontrolniveauet betydeligt fra generaldirektorat til generaldirektorat. |
| --- | --- |

6.68.

FTU-rammeprogrammer skal implementeres i henhold til et fælles sæt principper og procedurer, mens Kommissionens administrative reform tager sigte på decentralisering og delegering af flere beføjelser til tjenestegrenene. Modsætningsforholdet mellem disse to principper er den egentlige årsag til mange af de problemer, generaldirektoraterne er stødt på i forbindelse med den fælles forvaltning af 5. RP. Med de meget komplicerede tilskudsordninger og regler for EU’s finansielle deltagelse er det endnu vigtigere, at koordineringen inden for rammeprogrammet fungerer effektivt. Retten testede de vigtigste kontrolforanstaltninger i en stikprøve af kontrakter om indirekte FTU-aktioner og konstaterede, at kontrollen ikke i alle tilfælde var gennemført effektivt. I andre tilfælde var der slet ikke foretaget kontrol. Samlet set varierede kontrolniveauet betydeligt fra generaldirektorat til generaldirektorat.

| 6.68. | Kommissionen mener ikke, der er noget modsætningsforhold mellem målene for den administrative reform og behovet for at iværksætte fælles principper og procedurer for de forskellige forskningsgeneraldirektorater. De udbyggede ansvar på decentraliseret plan forhindrer ikke, at disse ansvar er veldefinerede, og heller ikke at der sker et effektivt samarbejde. |
| --- | --- |

6.68.

Kommissionen mener ikke, der er noget modsætningsforhold mellem målene for den administrative reform og behovet for at iværksætte fælles principper og procedurer for de forskellige forskningsgeneraldirektorater. De udbyggede ansvar på decentraliseret plan forhindrer ikke, at disse ansvar er veldefinerede, og heller ikke at der sker et effektivt samarbejde.

Efter Rettens revision har Kommissionen — både hvad angår 6. RP og den igangværende finanseringsreform — allerede forbedret adskillige aspekter af sine interne kontrolmekanismer. Kommissionen iværksatte i 2003 en handlingsplan, der er fælles for de berørte generaldirektorater.

| 6.69. | Retten efterprøvede på støttemodtagerniveau lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger, som var foretaget på grundlag af støttemodtagernes opgørelser over omkostningerne ved indirekte FTU-aktioner under 5. RP. Undersøgelsen viste en høj fejlfrekvens, som primært skyldtes, at de endelige modtagere havde anmeldt omkostninger med for store beløb. Sammenligner man resultaterne af denne revision med revisioner af tidligere rammeprogrammer, er der generelt ikke sket forbedringer. |
| --- | --- |

6.69.

Retten efterprøvede på støttemodtagerniveau lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger, som var foretaget på grundlag af støttemodtagernes opgørelser over omkostningerne ved indirekte FTU-aktioner under 5. RP. Undersøgelsen viste en høj fejlfrekvens, som primært skyldtes, at de endelige modtagere havde anmeldt omkostninger med for store beløb. Sammenligner man resultaterne af denne revision med revisioner af tidligere rammeprogrammer, er der generelt ikke sket forbedringer.

| 6.69. | Kommissionen erkender problemet, der skyldes det forhold, at Fællesskabets finansielle bidrag betales på basis af påløbne støtteberettigede omkostninger, som de endelige støttemodtagere opgiver. Disse omkostningers nøjagtighed og deres overensstemmelse med de kontraktmæssige bestemmelser kan ikke fuldstændigt og nøjagtigt kontrolleres af Kommissionen forud for godkendelsen af betalingerne. Kun en finansiel revision på støttemodtagerniveau kan med sikkerhed og nøjagtighed bestemme, om de påståede omkostninger er korrekte, og om de er i overensstemmelse med kontraktens bestemmelser. |
| --- | --- |

6.69.

Kommissionen erkender problemet, der skyldes det forhold, at Fællesskabets finansielle bidrag betales på basis af påløbne støtteberettigede omkostninger, som de endelige støttemodtagere opgiver. Disse omkostningers nøjagtighed og deres overensstemmelse med de kontraktmæssige bestemmelser kan ikke fuldstændigt og nøjagtigt kontrolleres af Kommissionen forud for godkendelsen af betalingerne. Kun en finansiel revision på støttemodtagerniveau kan med sikkerhed og nøjagtighed bestemme, om de påståede omkostninger er korrekte, og om de er i overensstemmelse med kontraktens bestemmelser.

For at reducere fejlhyppigheden har Kommissionen øget de efterfølgende kontroller og opstillet en handlingsplan efter den sammenfattende rapport af de årlige aktivitetsrapporter for 2001, der blev iværksat og som jævnligt bliver fulgt op. Der vil udover 6. RP blive afkrævet revisionspåtegninger af støttemodtagerne.

| 6.70. | Ledelsesinformationssystemerne og rapporteringen til direktørerne og (vice-)generaldirektørerne bør stadig forbedres. Ingen af de fem »forskningsgeneraldirektorater« havde indført procedurer eller praksis, der sikrede, at informationerne til brug for ledelsen blev udarbejdet i rette tid eller forelå i et standardformat. I 2002 opfyldte ledelsesrapporteringen om rammeprogrammerne ikke i fuldt omfang de krav, der er fastsat i Kommissionens interne kontrolstandarder. |
| --- | --- |

6.70.

Ledelsesinformationssystemerne og rapporteringen til direktørerne og (vice-)generaldirektørerne bør stadig forbedres. Ingen af de fem »forskningsgeneraldirektorater« havde indført procedurer eller praksis, der sikrede, at informationerne til brug for ledelsen blev udarbejdet i rette tid eller forelå i et standardformat. I 2002 opfyldte ledelsesrapporteringen om rammeprogrammerne ikke i fuldt omfang de krav, der er fastsat i Kommissionens interne kontrolstandarder.

| 6.70. | Kommissionens interne rapportering til direktører og (vice-) generaldirektører er kendetegnet ved de forskellige roller og ansvar i de decentraliserede og centraliserede ledelsesfunktioner i generaldirektoraterne og programmer under 5. RP. I hvert generaldirektorat er ledelsens møder motoren i ledelsens informations- og overvågningssystem. |
| --- | --- |

6.70.

Kommissionens interne rapportering til direktører og (vice-) generaldirektører er kendetegnet ved de forskellige roller og ansvar i de decentraliserede og centraliserede ledelsesfunktioner i generaldirektoraterne og programmer under 5. RP. I hvert generaldirektorat er ledelsens møder motoren i ledelsens informations- og overvågningssystem.

Ud over den formelle interne rapportering til ledelsen udarbejder Kommissionen, som krævet i retsgrundlaget, en omfattende rapportering til eksterne brugere såsom programudvalg, eksterne rådgivningsgrupper og overvågningsorganer.

Kommissionens interne kontrolstandarder var kun i kraft i en del af den periode, Rettens revision dækkede, men de er fuldt ud gennemførte nu. Anvendelsen af det fælles it-system for 6. RP vil hjælpe med til at forbedre ledelsesrapporteringen.

---

(1)  Andre landbrugsforanstaltninger, andre regionale foranstaltninger, transport og andre fiskeri- og havrelaterede foranstaltninger (afsnit B2-5 til B2-9 i undersektion B2) samt oplysning om den fælles landbrugspolitik (artikel B1-382).

(2)  Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Informationssamfundet, Generaldirektoratet for Energi og Transport, Generaldirektoratet for Erhvervspolitik, Generaldirektoratet for Fiskeri, Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur, Generaldirektoratet for Miljø, Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse, Generaldirektoratet for Konkurrence, Generaldirektoratet for Det Indre Marked, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, Eurostat og Kommissionens Fælles Forskningscenter.

(3)  De årlige aktivitetsrapporter for 2003 fra Generaldirektoratet for Forskning (30. marts 2004), Generaldirektoratet for Informationssamfundet (6. april 2004), Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender (31. marts 2004) og Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (7. april 2004).

(4)  Standard 11 »Risikoanalyse og -styring«, standard 12 »Fyldestgørende ledelsesinformation«, standard 14 »Rapportering af afvigelser«, standard 17 »Overvågning«, standard 18 »Registrering af undtagelser«, standard 20 »Registrering og korrektion af svagheder ved den interne kontrol«, standard 21 »Revisionsrapporter«og standard 22 »Intern revisionskapacitet«.

(5)  Europa-Kommissionen, KOM(2000) 2203 af 13. december 2000 og aktion 78 i hvidbogen, samt Europa-Kommissionen »Sammenfatning af generaldirektoraternes og tjenestegrenenes årlige aktivitetsrapporter for 2002« (KOM(2003) 391 endelig, af 9. juli 2003).

(6)  Denne situation blev afhjulpet i februar 2004 ved oprettelsen af en central enhed med ansvar for at overvåge gennemførelsen af korrigerende foranstaltninger.

(7)  Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), med Kommissionens svar, punkt 110.

(8)  Budgettet for 6. RP omfatter 16 270 millioner euro i EF-delen og 1 230 millioner euro i Euratom-delen. Dette budget vil blive forhøjet med bidragene fra de tredjelande, der underskriver en samarbejdsaftale med Fællesskabet om at deltage i 6. RP. 760 millioner euro fra EF-delen og 290 millioner euro fra Euratom-delen skal dække de direkte forskningsaktiviteter, som Kommissionens Fælles Forskningscenter udfører.

(9)  I 2003 underskrev de fem generaldirektorater 507 kontrakter om indirekte FTU-aktioner under 6. RP (ekspertisenetværk, integrerede projekter, specifikke målrettede forskningsprojekter, artikel 169-aktioner, specifikke forskningsprojekter for SMV’er, aktioner til fremme og udvikling af menneskelige ressourcer og mobilitet, specifikke aktioner til fremme af forskningsinfrastruktur, koordinerende aktioner, specifikke støtteaktioner, integrerede infrastrukturinitiativer). Fællesskabets samlede bidrag hertil er på 1 945,7 millioner euro. Til sammenligning blev der i 1999, det første år i det foregående FTU-rammeprograms programperiode, underskrevet 846 kontrakter om indirekte FTU-aktioner under 5. RP, hvor Fællesskabets samlede bidrag var på 961,0 millioner euro (jf. særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), med Kommissionens svar: punkt 59, 60 og 132 samt bilag 3A og 3B).

(10)  6. RP blev vedtaget den 27. juni 2002 ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF. Særprogrammerne »Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum« og »Strukturering af det europæiske forskningsrum« blev vedtaget den 30. september 2002 ved henholdsvis Rådets beslutning 2002/834/EF og Rådets beslutning 2002/835/EF (jf. særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), med Kommissionens svar, punkt 11-15).

(11)  Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), med Kommissionens svar, punkt 15.

(12)  Hovedstandardkontrakten blev vedtaget ved Kommissionens afgørelse C(2003) 799/1 af 10. marts 2003 og ændret ved afgørelse C(2003) 799/2 af 12. marts 2003 og C(2003) 3834 af 23. oktober 2003 (sammen med bilag II »Almindelige betingelser«, bilag III »Integrerede projekter« og »Ekspertisenetværk«). Bilag III »Integrerede infrastrukturinitiativer« blev vedtaget ved Kommissionens afgørelse C(2003) 2029 af 2. juli 2003. To sæt generelle særlige bestemmelser blev vedtaget ved Kommissionens afgørelse DL/2003/3004 (af 7. november 2003) og DL/2003/3188 (af 27. november 2003). Målrettede særlige bestemmelser blev vedtaget ved Kommissionens afgørelse DL/2003/3140 (»Internationale organisationer«) og DL/2003/3141 (»Specifikke støtteaktioner i forbindelse med tværnational adgang«) af 20. november 2003 og ved Kommissionens afgørelse DL/2003/3388 (»Specifikke støtteaktioner til fordel for infrastrukturer«) af 10. december 2003.

(13)  Europa-Kommissionen, »Guide to Financial Issues relating to Indirect Actions of the Sixth Framework Programmes«, april 2004.

(14)  Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), med Kommissionens svar, punkt 42-45 og 114.

(15)  Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), med Kommissionens svar, punkt 132.

(16)  Ifølge denne metode skal tre former for revision udføres af (eller på vegne af) Kommissionen: efterfølgende finansiel revision med henblik på kontrol af, om revisionspåtegningerne af regnskaberne over indirekte FTU-aktioner under 6. RP er pålidelige, overensstemmelseskontrol (såkaldt »management-kontrol«), der skal give sikkerhed for, at de nye instrumenter (»Ekspertisenetværk« og »Integrerede projekter«) fungerer effektivt samt efterfølgende finansiel revision af de instrumenter, hvor der ikke kræves en revisionspåtegning — sigtet er at efterprøve, om de anmeldte omkostninger er støtteberettigede (jf. Generaldirektoratet for Forskning, L4/RH/ER D (2003), »Common Audit Policy of the DG's for FP6«, 5.12.2003).

(17)  Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), med Kommissionens svar, punkt 132.

(18)  Rådets beslutning 2000/596/EF af 28. september 2000 om oprettelse af en europæisk flygtningefond (EFT L 252 af 6.10.2000, s. 12).

(19)  Danmark deltager ikke i fonden (betragtning 23 i Rådets beslutning 2000/596/EF).

(20)  Artikel 15 i »Baseline requirements by 31.12.2002 of Internal Control and Risk Assessment 2002 (ICRSA) 2002, Summary of the baseline and full internal control standard requirements« (http://intracomm.cec.eu-admin.net/budg/document/crd/ics/baseline-en-1.03-final.pdf).

(21)  Ud over de retningslinjer, der var udarbejdet af det tekniske personale, men som ikke formelt var godkendt på højere niveau, fandtes der i Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender kun håndbøger i finansielle procedurer og samråd mellem forskellige tjenestegrene (navnlig »Vademecum des Circuits financiers«, Afdeling C1, Ressources humaines, informatiques et logistiques, og »Vademecum sur les procédures institutionelles«, juli 2003, GD JAI.01).

(22)  Artikel 7 i kombination med artikel 18 i Rådets beslutning 2000/596/EF.

(23)  Kommissionens beslutning 2001/275/EF af 20. marts 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets beslutning 2000/596/EF for så vidt angår støtteberettigede udgifter og rapporter om gennemførelsen af de aktioner, der medfinansieres af Den Europæiske Flygtningefond (EFT L 95 af 5.4.2001, s. 27). Kommissionens beslutning 2002/307/EF af 18. december 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets beslutning 2000/596/EF for så vidt angår forvaltnings- og kontrolsystemerne og gennemførelsesprocedurerne for finansielle korrektioner i forbindelse med aktioner, der medfinansieres af Den Europæiske Flygtningefond (EFT L 106 af 23.4.2002, s. 11).

(24)  Artikel 4, stk. 1, litra c), i Rådets beslutning 2000/596/EF.

(25)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 6.43.

(26)  Artikel 4 i Kommissionens beslutning 2002/307/EF for så vidt angår forvaltnings- og kontrolsystemerne og gennemførelsesprocedurerne for finansielle korrektioner i forbindelse med aktioner, der medfinansieres af Den Europæiske Flygtningefond.

(27)  Med hensyn til én af de transaktioner, Retten reviderede, indeholdt den foreløbige rapport fra en støttemodtager til den nationale myndighed ikke tilstrækkelig dokumentation for de anmeldte udgifter. Ikke desto mindre var beløbet blevet accepteret fuldt ud og attesteret over for Kommissionen, som på dette grundlag havde godkendt betalingen. I et andet tilfælde omfattede en endelig rapport beløb, der var betalt af støttemodtagerens lokale kontor i Kosovo, selv om der ikke var tilstrækkelig dokumentation på sagen.

(28)  Det fremgår for eksempel af den årlige aktivitetsrapport for 2003 fra Generaldirektoratet for Forskning, at Kommissionen i over 60 % af tilfældene overskrider sine tidsfrister.

(29)  Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), med Kommissionens svar, punkt 90-100 og 129.

(30)  Årsberetningen for regnskabsåret 2001, punkt 4.27-4.30, og årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 6.33-6.36.

(31)  Udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet

(32)  Tallene for 2002 er blevet ændret i forhold til tallene i Rettens årsberetning for 2002 efter hensyntagen til supplerende oplysninger fra Kommissionen.

(33)  Definitioner anvendt i denne tabel:

| — | Antal afsluttede revisioner: finansielle revisioner, hvor der blev udarbejdet en endelig revisionsberetning i løbet af året. |
| --- | --- |

—

Antal afsluttede revisioner: finansielle revisioner, hvor der blev udarbejdet en endelig revisionsberetning i løbet af året.

| — | Antal løbende kontrakter: kontrakter, der blev underskrevet i løbet af året, og som endnu ikke var afsluttet, plus det samlede antal løbende kontrakter ved begyndelsen af året, som ikke blev afsluttet i løbet af året. Begrebet »kontrakt« omfatter både kontrakter (aktioner med omkostningsdeling eller kontrakter tildelt efter offentligt udbud) og tilskud (hvor der er indgået en finansieringsaftale). En »afsluttet kontrakt« er en kontrakt, hvor kontraktbetingelserne er opfyldt, hvor alle finansielle og tekniske kontroller er gennemført, og hvor den endelige betaling er foretaget. |
| --- | --- |

—

Antal løbende kontrakter: kontrakter, der blev underskrevet i løbet af året, og som endnu ikke var afsluttet, plus det samlede antal løbende kontrakter ved begyndelsen af året, som ikke blev afsluttet i løbet af året. Begrebet »kontrakt« omfatter både kontrakter (aktioner med omkostningsdeling eller kontrakter tildelt efter offentligt udbud) og tilskud (hvor der er indgået en finansieringsaftale). En »afsluttet kontrakt« er en kontrakt, hvor kontraktbetingelserne er opfyldt, hvor alle finansielle og tekniske kontroller er gennemført, og hvor den endelige betaling er foretaget.

| — | Værdien af de reviderede kontrakter: kun værdien af den reviderede kontrahents andel af de kontrakter, der er revideret på stedet. |
| --- | --- |

—

Værdien af de reviderede kontrakter: kun værdien af den reviderede kontrahents andel af de kontrakter, der er revideret på stedet.

| — | Beløb, som kan tilbagesøges: beløb, som i henhold til beregninger foretaget under den stedlige revision kan tilbagesøges, og som er dokumenteret i revisionsberetningerne. |
| --- | --- |

—

Beløb, som kan tilbagesøges: beløb, som i henhold til beregninger foretaget under den stedlige revision kan tilbagesøges, og som er dokumenteret i revisionsberetningerne.

(34)  Veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger. Ved værdien af de reviderede kontrakter forstås her det maksimale bidrag, som skal EU-finansieres.

(35)  Fiskerikontrolforanstaltninger. Kontrakt betyder her en medlemsstats program; værdien af de reviderede kontrakter betyder her værdien af de reviderede dele af et program; værdien af de løbende kontrakter betyder her den samlede værdi af de flerårige foranstaltninger for alle medlemsstater.

(36)  Tallene for 2002 dækker kun revisioner inden for forskning.

(37)  Beløbet svarer til den samlede værdi af de reviderede omkostningsopgørelser.

(38)  Beløbet omfatter en indstillet betaling på 2 millioner euro til Nederlandene under projektet »Idea« (Identifikation af dyr).

(39)  Antallet af revisioner omfatter to revisioner af »Idea« (Identifikation af dyr) i Nederlandene og Spanien under budgetpost B1-3 6 0.

Kilde: Europa-Kommissionen.

(40)  Tallene for 2002 er blevet ændret i forhold til tallene i Rettens årsberetning for 2002 efter hensyntagen til supplerende oplysninger fra Kommissionen.

(41)  Skriftligt svar fra Kommissionen på Europa-Parlamentets Budgetkontroludvalgs spørgeskema af 21. december 2001, punkt 4.3. Jf. også Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 1999, med Kommissionens svar, punkt 4.23.

(42)  Tallene var 9,2 % i 2000, 8,5 % i 2001 og 4,8 % i 2002. Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 6.46.

(43)  Det er fastsat i Kommissionens tjenesteydelseskontrakt, at eksterne revisionsfirmaer for en fast pris kan få overdraget revisionen af op til tre kontrakter pr. revideret enhed, og at de skal aflevere den endelige beretning i løbet af seks måneder. Med henblik på at øge revisionsdækningen kunne Kommissionen kræve, at revisionsfirmaerne foretager flere revisioner pr. opgave.

(44)  Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), med Kommissionens svar, punkt 98.

(45)  Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Informationssamfundet, Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender og Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur.

(46)  Generalsekretæren og Generaldirektoratet for Budgettet, »Circular on annual activity reports for year 2003 to Directors-General and Heads of Service« (SEC(2003) 1469 af 19. december 2003), ændret ved SEC(2004) 147 af 19. februar 2004.

(47)  Sammenfatning af generaldirektørernes og kontorchefernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer (KOM(2002) 426 endelig af 24. juli 2002).

(48)  Europa-Kommissionen, »Action Plan to address the issues identified in certain Annual Activity Reports (2001) as weak points in the management of research projects«, C(2002) 5558, af 3. januar 2003.

(49)  Den fælles handlingsplan, som blev vedtaget af de generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, omfatter blandt andet følgende specifikke foranstaltninger: med hensyn til 5. RP, forbedring af det organisatoriske samarbejde mellem generaldirektoraterne ved oprettelse af en tværtjenstlig gruppe vedrørende finansiel forvaltning af kontrakter og et korrespondentnet, der rapporterer til denne tværtjenstlige gruppe, forbedring af kontraktforvaltningen ved hjælp af bedre information til kontrahenterne, øget kontrol af udgiftsanmeldelser (herunder bilagskontroller og flere kurser i finansielle emner) og forbedring af it-systemerne; med hensyn til 6. RP, udarbejdelse af klare finansielle retningslinjer for kontrahenter, krav om revisionspåtegning, udvikling af et fælles it-system, fortsættelse af revisionsstrategien for 5. RP og indførelse af sanktioner i standardkontrakten.

(50)  KOM(2004) 247 endelig af 5. april 2004, punkt 30, 32, 33 og 39.

(51)  Særberetning nr. 1/2004, punkt 42-45.

(52)  Særberetning nr. 1/2004, punkt 36-41 og 113-115.

(53)  Udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet.

(54)  Særberetning nr. 2/2002 om fællesskabshandlingsprogrammerne Socrates og Ungdom for Europa, med Kommissionens svar, jf. især punkt 10-21, 25-36, 39-56, 75-83 og 91-102.

(55)  Betænkning om decharge til Kommissionen for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2001 (Kommissionen) af 26. marts 2003, punkt 47-55.

(56)  Fællesskabshandlingsprogrammet »Socrates« blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 (EFT L 87 af 20.4.1995), som ændret ved afgørelse nr. 576/98/EF af 23. februar 1998 (EFT L 77 af 14.3.1998). Det andet Socrates-program, som blev oprettet ved afgørelse nr. 253/2000/EF af 24. januar 2000 (EFT L 28 af 3.2.2000), dækker alle aspekter vedrørende de forskellige uddannelsesfaser: aktion 1 »Skoleuddannelse (Comenius)«, aktion 2 »Videregående uddannelse (Erasmus)«, aktion 3 »Voksenuddannelse og andre uddannelsesforløb (Grundtvig)«, aktion 4 »Sprogundervisning og sprogindlæring (Lingua)«, aktion 5 »Åben uddannelse og fjernundervisning, informations- og kommunikationsteknologi på uddannelsesområdet (Minerva)«, aktion 6 »Observation og innovation«, aktion 7 »Fælles aktioner« og aktion 8 »Supplerende foranstaltninger«.

(57)  Det oprindelige »Ungdom for Europa«-program støttede uformelle uddannelsesaktiviteter (aktion 1 »Ungdom for Europa«, aktion 2 »Europæisk volontørtjeneste«, aktion 3 »Ungdomsinitiativer«, aktion 4 »Fælles aktioner«, aktion 5 »Supplerende foranstaltninger« og aktion 6 »Tredjelande«). Omfanget af aktionerne blev begrænset lidt i 2000, da »EF-handlingsprogrammet for unge« blev iværksat.

(58)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 253/2000/EF af 24. januar 2000 om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse »Socrates«.

(59)  Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur, Annual Activity Report 2002, 14. april 2003, del 3, punkt 2 a).

(60)  Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 (EFT L 11 af 16.1.2003, S. 1).

(61)  Såsom et organ oprettet i henhold til artikel 185 i finansforordningen vedrørende det almindelige budget (jf. forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002, S. 1), artikel 54-56).

(62)  Jf. for eksempel kontrakt nr. 2003-3007-001001, artikel 9.

(63)  Europa-Kommissionen, »A new Framework for Resource Management and Internal Auditing in the Commission«, 22. februar 2000, kapitel 4.

(64)  Jf. for eksempel »Terms of Reference, Tasks to be carried out by the National Agencies for the implementation of the Socrates Programme at national level, Period: 1 April 2003-31 December 2004« (SOC/COM/02/061). Indikatorerne vedrører blandt andet antallet af medarbejdere, der er beskæftiget med Socrates, og antallet af modtagne ansøgninger.

(65)  Europa-Kommissionen, »Standards for Internal Control within the Commission's services« (SEC(2000) 2203 af 2.2.2001) (anden udgave af 18. december 2001).

(66)  Beretning fra Kommissionen — Midtvejsevaluering af programmet Ungdom 2000-2006 (for perioden 2000-2003) af 8.3.2004 (KOM(2004) 158 endelig), punkt 4 og anbefalingerne.

(67)  Europa-Kommissionen, »Indkaldelse af ansøgninger EAC/60/02 med henblik på oprettelse af en liste over eksperter, som skal vurdere forslag modtaget i forbindelse med Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse, Socrates, og andre aktioner inden for uddannelsesområdet« (EFT C 211 af 5.9.2002).

(68)  Beretning fra Kommissionen — Midtvejsevaluering af programmet Ungdom 2000-2006 (for perioden 2000-2003) af 8.3.2004 (KOM(2004) 158 endelig).

(69)  Efter en intern reorganisering fik en særlig enhed under finanskontoret i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur i begyndelsen af 2004 ansvaret for at vurdere de nationale kontorers attesteringsrapporter.

(70)  Jf. for eksempel attesteringsrapporterne af 11. februar 2004 fra det franske nationale kontor eller rapporterne af 10. februar 2004 fra det luxembourgske nationale kontor.

(71)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 253/2000/EF af 24. januar 2000 om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse »Socrates«, artikel 14 »Tilsyn og evaluering«.

(72)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1031/2000/EF af 13. april 2000 om oprettelse af EF-handlingsprogrammet for unge, artikel 13 »Tilsyn og evaluering«.

(73)  Meddelelse KOM(2002) 276 af 5.6.2002.

(74)  Beretning fra Kommissionen — Midtvejsrapport om de opnåede resultater og om de kvalitative og kvantitative aspekter af gennemførelsen af anden fase af EU's handlingsprogram for almen uddannelse Socrates (KOM(2004) 153 endelig) af 8. marts 2004

(75)  Beretning fra Kommissionen — Midtvejsevaluering af programmet Ungdom 2000-2006 (for perioden 2000-2003) af 8. marts 2004 (KOM(2004) 158 endelig).

(76)  Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur, »Annual Activity Report 2002«, 14. april 2003.

(77)  Jf. Generaldirektoratet for Budgettet — Den Centrale Finanstjeneste, »Standards for Internal Control within the Commission’s services and the baseline for implementation by the 31 December 2001«, 18. december 2001.

(78)  Særberetning nr. 1/2004.

BILAG 1

Interne politikker (inklusive forskning) — Vurdering af tidligere behandlede centrale aspekter

| Bemærkninger | Foranstaltninger, der er truffet i 2003 | Foranstaltninger, der skal gennemføres |
| --- | --- | --- |
| 1.a   Overvågnings- og kontrolsystemer — Efterfølgende revisioner af endelige modtagere, der deltager i FTU-rammeprogrammer |
| I 1998 udarbejdede de fem generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, i fællesskab en revisionsstrategi og satte sig som mål at revidere 10 % af kontrahenterne under 5. RP (jf. årsberetningerne for 2001 og 2002). Disse revisioner foretages i vidt omfang af eksterne revisionsfirmaer på Kommissionens vegne.
  Retten konstaterede:






  — | at Kommissionen har defineret »den population, der kan revideres«, på en sådan måde, at langt under 10 % af de indirekte FTU-aktioner eller omkostningsopgørelser revideres i programmeringsperioden (jf. årsberetningen for 2002) |

Bemærkninger

Foranstaltninger, der er truffet i 2003

Foranstaltninger, der skal gennemføres

Overvågnings- og kontrolsystemer — Efterfølgende revisioner af endelige modtagere, der deltager i FTU-rammeprogrammer

I 1998 udarbejdede de fem generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, i fællesskab en revisionsstrategi og satte sig som mål at revidere 10 % af kontrahenterne under 5. RP (jf. årsberetningerne for 2001 og 2002). Disse revisioner foretages i vidt omfang af eksterne revisionsfirmaer på Kommissionens vegne.

Retten konstaterede:

—

at Kommissionen har defineret »den population, der kan revideres«, på en sådan måde, at langt under 10 % af de indirekte FTU-aktioner eller omkostningsopgørelser revideres i programmeringsperioden (jf. årsberetningen for 2002)

| — | at Kommissionen ikke kan nå sit eget mål for revisionsdækningen (jf. årsberetningerne for 2001, 2002 og 2003) |
| --- | --- |

—

at Kommissionen ikke kan nå sit eget mål for revisionsdækningen (jf. årsberetningerne for 2001, 2002 og 2003)

Fuldførelse af [333] revisioner i 2003, hovedsagelig af indirekte FTU-aktioner under 5. RP, hvilket stadig ikke opfylder målet.

Kommissionen bør definere et målbart mål for 6. RP, som realistisk kan nås.

| — | at Kommissionen ikke har fastlagt en fælles revisionsstrategi for 6. RP |
| --- | --- |

—

at Kommissionen ikke har fastlagt en fælles revisionsstrategi for 6. RP

I 2004 blev der forelagt et forslag til en fælles revisionsstrategi, men det er endnu ikke vedtaget formelt.

Den fælles revisionsstrategi for 6. RP bør vedtages formelt af alle fem generaldirektorater.

| — | at Kommissionen kun kan sikre kontinuitet i revisionsarbejdet, hvis den sørger for, at der kan gives efterfølgende finansielle revisioner i underentreprise (da rammekontrakten med det eksterne revisionsfirma udløber i 2003). |
| --- | --- |

—

at Kommissionen kun kan sikre kontinuitet i revisionsarbejdet, hvis den sørger for, at der kan gives efterfølgende finansielle revisioner i underentreprise (da rammekontrakten med det eksterne revisionsfirma udløber i 2003).

Procedure for tildeling af en ny rammekontrakt (vedrørende indirekte FTU-aktioner under 5. RP) blev indledt i oktober 2003, men kontrakten er endnu ikke underskrevet.

Der bør underskrives en ny rammekontrakt vedrørende 6. RP, så Kommissionen sikres tilstrækkelig ekstern støtte til at implementere revisionsstrategien for 6. RP.

Overvågnings- og kontrolsystemer — Efterfølgende revisioner af endelige modtagere, der deltager i TEN-Transport-aktioner

Kommissionen foretager regelmæssige stedlige kontroller som et led i overvågningen af TEN-T-aktioner. Disse kontroller suppleres imidlertid ikke med efterfølgende finansielle og tekniske revisioner (når det er hensigtsmæssigt, af Generaldirektoratet for Energi og Transport eller eksterne eksperter) (jf. årsberetningerne for 2001 og 2002).

Retten konstaterede:

| — | at TEN-T-aktioner ikke var omfattet af Generaldirektoratet for Energi og Transports revisionsprogram. |
| --- | --- |

—

at TEN-T-aktioner ikke var omfattet af Generaldirektoratet for Energi og Transports revisionsprogram.

Der blev ikke udarbejdet et revisionsprogram for TEN-T-revisioner i 2003.

Der er stadig ikke udarbejdet og gennemført et revisionsprogram, der omfatter TEN-T.

Overvågnings- og kontrolsystemer – TEN-T-aktioner: Kontrol af omkostningernes støtteberettigelse

Det er defineret i retsgrundlaget og kommissionsbeslutningerne, hvad der kan betragtes som støtteberettigede og ikke-støtteberettigede omkostninger i forbindelse med TEN-T-aktioner (jf. årsberetningerne for 2001 og 2002).

Retten konstaterede:

| — | at disse definitioner ikke er præcise nok til, at modtagerens faktiske omkostninger kan fastslås |
| --- | --- |

—

at disse definitioner ikke er præcise nok til, at modtagerens faktiske omkostninger kan fastslås

| — | at disse definitioner afviger fra de definitioner, der anvendes i forbindelse med lignende infrastrukturprojekter, der støttes over strukturforanstaltninger |
| --- | --- |

—

at disse definitioner afviger fra de definitioner, der anvendes i forbindelse med lignende infrastrukturprojekter, der støttes over strukturforanstaltninger

I 2002 blev standardteksten til TEN-T-kommissionsbeslutninger ændret væsentligt. Den følger Samhørighedsfonds-beslutningen og definerer begrebet støtteberettigede omkostninger bedre.

I 2003 blev der vedtaget en ny standardtekst til kommissionsbeslutninger, som indeholder:

| — | en præcisering af begrebet støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

—

en præcisering af begrebet støtteberettigede omkostninger

| — | at anvendelsen af differentierede finansieringssatser medfører en risiko for, at modtagerne skaffer sig størst mulig finansiering ved med urette at anmelde omkostninger som omkostninger vedrørende undersøgelser, og |
| --- | --- |

—

at anvendelsen af differentierede finansieringssatser medfører en risiko for, at modtagerne skaffer sig størst mulig finansiering ved med urette at anmelde omkostninger som omkostninger vedrørende undersøgelser, og

| — | en ændret definition af undersøgelser og arbejder, og |
| --- | --- |

—

en ændret definition af undersøgelser og arbejder, og

Definitionen af undersøgelser og arbejder er stadig ikke tilstrækkeligt klar og præcis.

| — | at det gør kontrolarbejdet yderligere vanskeligt for Kommissionen, at der ikke findes standardformularer til omkostningsopgørelsen. |
| --- | --- |

—

at det gør kontrolarbejdet yderligere vanskeligt for Kommissionen, at der ikke findes standardformularer til omkostningsopgørelsen.

| — | en tabel med angivelse af »fordelingen af de anslåede støtteberettigede udgifter i perioden med programmerede aktiviteter«, som kan anvendes af modtagerne til rapportering af afholdte udgifter. |
| --- | --- |

—

en tabel med angivelse af »fordelingen af de anslåede støtteberettigede udgifter i perioden med programmerede aktiviteter«, som kan anvendes af modtagerne til rapportering af afholdte udgifter.

Standardformularen til omkostningsopgørelsen bør være en særskilt formular (med angivelse af de afholdte omkostninger og supplerende oplysninger fra modtageren). Det bør være obligatorisk at anvende den. Modtageren bør datere og underskrive omkostningsopgørelsen og derved bekræfte, at de omkostninger, der anmeldes, er afholdt, at de er støtteberettigede, og at tallene er rigtige. Omkostningsopgørelserne bør attesteres af en uafhængig ekstern revisor eller, hvor det drejer sig om offentlige organer, af en dertil bemyndiget offentligt ansat.

BILAG 2

Overvågnings- og kontrolsystemer

Område: Interne politikker (inklusive forskning)

System: Sjette rammeprogram (6. RP) for forskning og teknologisk udvikling og Den Europæiske Flygtningefond

| 6. RP | Kommissionen | Mellemniveau | Modtager | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncept | B | — | B | B |
| Praktisk gennemførelse på de forskellige procedurestadier






  — | overensstemmelse med standarderne |

6. RP

Kommissionen

Mellemniveau

Modtager

Samlet vurdering

Koncept

B

—

B

B

Praktisk gennemførelse på de forskellige procedurestadier

—

overensstemmelse med standarderne

| — | hensyntagen til erfaringerne |
| --- | --- |

—

hensyntagen til erfaringerne

B

—

C

B

Funktion i praksis

| — | overensstemmelse med standarderne |
| --- | --- |

—

overensstemmelse med standarderne

| — | hensyntagen til erfaringerne |
| --- | --- |

—

hensyntagen til erfaringerne

B

—

ikke relevant

ikke relevant

Resultater

| — | korrigerende effekt |
| --- | --- |

—

korrigerende effekt

| — | præventiv effekt |
| --- | --- |

—

præventiv effekt

ikke relevant

—

ikke relevant

ikke relevant

Samlet vurdering

B

—

B

B

| Den Europæiske Flygtningefond | Kommissionen | Mellemniveau | Modtager | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncept | B | B | ikke relevant | B |
| Praktisk gennemførelse på de forskellige procedurestadier






  — | overensstemmelse med standarderne |

Den Europæiske Flygtningefond

Kommissionen

Mellemniveau

Modtager

Samlet vurdering

Koncept

B

B

ikke relevant

B

Praktisk gennemførelse på de forskellige procedurestadier

—

overensstemmelse med standarderne

| — | hensyntagen til erfaringerne |
| --- | --- |

—

hensyntagen til erfaringerne

B

B

B

B

Funktion i praksis

| — | overensstemmelse med standarderne |
| --- | --- |

—

overensstemmelse med standarderne

| — | hensyntagen til erfaringerne |
| --- | --- |

—

hensyntagen til erfaringerne

C

B

C

C

Resultater

| — | korrigerende effekt |
| --- | --- |

—

korrigerende effekt

| — | præventiv effekt |
| --- | --- |

—

præventiv effekt

B

B

ikke relevant

B

Samlet vurdering

B

B

B

B

KAPITEL 7

Foranstaltninger udadtil

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionens omfang og art

Overvågnings- og kontrolsystemer

Interne kontrolstandarder

Kontoret for Humanitær Bistand

Samarbejdskontoret EuropeAid på centralt plan

Overvågnings- og kontrolsystemerne på delegationsniveau

Revision af transaktioner

Revision af transaktioner gennemført centralt i Bruxelles

Revision af transaktioner gennemført på delegationsniveau

Gennemførelsesorganisationerne

Analyse af de årlige aktivitetsrapporter og af erklæringerne fra de anvisningsberettigede ved delegation

Konklusion

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 7.1. | Dette kapitel omhandler bistand til tredjelande, som finansieres over det almindelige budget. De vigtigste områder er: fødevarehjælp/fødevaresikkerhed, humanitær bistand, medfinansiering af ngo'er samt det finansielle og faglige samarbejde med Asien, Latinamerika, Middelhavslandene, landene i den vestlige del af Balkan-regionen, de nye uafhængige stater og Mongoliet. Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser og Generaldirektoratet for Udvikling udformer politikkerne for udviklingssamarbejdet, for landestrategier, regionale stategier og for den flerårige programmering, mens Samarbejdskontoret EuropeAid er ansvarligt for gennemførelsen af udviklingssamarbejdet. Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO) har det fulde ansvar for den humanitære bistand. Den bistand, der ydes over De Europæiske Udviklingsfonde (1 2 3 4 5 7), finansieres særskilt og er derfor kun opført med et p.m. i det almindelige budget.
  Figur 7.1 og 7.2
  viser, hvordan de finansielle midler, der var afsat til udgiftsområde 4 i de finansielle overslag, blev anvendt i 2003 (der henvises endvidere til bemærkningerne om budgetforvaltningen i punkt 2.40 og 2.41). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

7.1.

Dette kapitel omhandler bistand til tredjelande, som finansieres over det almindelige budget. De vigtigste områder er: fødevarehjælp/fødevaresikkerhed, humanitær bistand, medfinansiering af ngo'er samt det finansielle og faglige samarbejde med Asien, Latinamerika, Middelhavslandene, landene i den vestlige del af Balkan-regionen, de nye uafhængige stater og Mongoliet. Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser og Generaldirektoratet for Udvikling udformer politikkerne for udviklingssamarbejdet, for landestrategier, regionale stategier og for den flerårige programmering, mens Samarbejdskontoret EuropeAid er ansvarligt for gennemførelsen af udviklingssamarbejdet. Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO) har det fulde ansvar for den humanitære bistand. Den bistand, der ydes over De Europæiske Udviklingsfonde (1 2 3 4 5 7), finansieres særskilt og er derfor kun opført med et p.m. i det almindelige budget.
  Figur 7.1 og 7.2
  viser, hvordan de finansielle midler, der var afsat til udgiftsområde 4 i de finansielle overslag, blev anvendt i 2003 (der henvises endvidere til bemærkningerne om budgetforvaltningen i punkt 2.40 og 2.41).

| 7.2. | I 2003 blev dekoncentreringen af forvaltningen af de geografiske programmer (1 2 3 4 5 7), dvs. overdragelse af funktioner og opgaver fra Kommissionen i Bruxelles til Kommissionens delegationer, ført til ende for de delegationers vedkommende, som er placeret i de lande, som får finansielle midler over Den Europæiske Unions almindelige budget. Endvidere trådte den nye finansforordning (1 2 3 4 5 7) i kraft i 2003. Den interne revisionsfunktion, som skal oprettes i henhold til den nye finansforordning, blev oprettet allerede i 2002. Kommissionens forordning (1 2 3 4 5 7) om gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen blev vedtaget ved udgangen af december 2002, og derefter skulle der foretages de nødvendige ændringer i Samarbejdskontoret EuropeAid's manualer og retningslinjer, som også skulle oversættes. Derfor blev de ændrede manualer og retningslinjer først sendt ud til delegationerne i første halvår af 2003. De vigtigste konsekvenser i 2003 for overvågnings- og kontrolsystemerne var, at man gik væk fra systemet med en centralt placeret finansinspektør, og at de finansielle enheders rolle som følge heraf blev styrket, samt at der blev indført forudgående og efterfølgende kontrol under den anvisningsberettigedes ansvar. |
| --- | --- |

7.2.

I 2003 blev dekoncentreringen af forvaltningen af de geografiske programmer (1 2 3 4 5 7), dvs. overdragelse af funktioner og opgaver fra Kommissionen i Bruxelles til Kommissionens delegationer, ført til ende for de delegationers vedkommende, som er placeret i de lande, som får finansielle midler over Den Europæiske Unions almindelige budget. Endvidere trådte den nye finansforordning (1 2 3 4 5 7) i kraft i 2003. Den interne revisionsfunktion, som skal oprettes i henhold til den nye finansforordning, blev oprettet allerede i 2002. Kommissionens forordning (1 2 3 4 5 7) om gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen blev vedtaget ved udgangen af december 2002, og derefter skulle der foretages de nødvendige ændringer i Samarbejdskontoret EuropeAid's manualer og retningslinjer, som også skulle oversættes. Derfor blev de ændrede manualer og retningslinjer først sendt ud til delegationerne i første halvår af 2003. De vigtigste konsekvenser i 2003 for overvågnings- og kontrolsystemerne var, at man gik væk fra systemet med en centralt placeret finansinspektør, og at de finansielle enheders rolle som følge heraf blev styrket, samt at der blev indført forudgående og efterfølgende kontrol under den anvisningsberettigedes ansvar.

Image

Image

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionens omfang og art

| 7.3. | Rettens overordnede mål for den specifikke vurdering var at nå frem til en konklusion om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på området foranstaltninger udadtil (udgiftsområde 4 i de finansielle overslag). Revisionen omfattede en gennemgang af de overvågnings- og kontrolsystemer, som skal give sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Der blev foretaget test af transaktioner i Kommissionen i Bruxelles, i en række delegationer og i en række organisationer, der gennemfører projekter. Endvidere gennemgik Retten de årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektøren for Samarbejdskontoret EuropeAid og direktøren for Kontoret for Humanitær Bistand. |
| --- | --- |

7.3.

Rettens overordnede mål for den specifikke vurdering var at nå frem til en konklusion om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på området foranstaltninger udadtil (udgiftsområde 4 i de finansielle overslag). Revisionen omfattede en gennemgang af de overvågnings- og kontrolsystemer, som skal give sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Der blev foretaget test af transaktioner i Kommissionen i Bruxelles, i en række delegationer og i en række organisationer, der gennemfører projekter. Endvidere gennemgik Retten de årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektøren for Samarbejdskontoret EuropeAid og direktøren for Kontoret for Humanitær Bistand.

| 7.4. | Revisionen blev gennemført i Kommissionen i Bruxelles, i seks delegationer (Albanien, Indonesien, Marokko, Peru, Sydafrika og Ukraine) og i 13 gennemførelsesorganisationer. De områder, der er nævnt i punkt 7.1, blev gennemgået og testet. For Albaniens og Ukraines vedkommende bestod Rettens revision kun i en foreløbig vurdering af systemerne. Der blev ikke foretaget direkte test. Hjælpen til genopbygning af Kosovo og Forbundsrepublikken Jugoslavien revideres i forbindelse med en særskilt årlig revision af Det Europæiske Genopbygningsagentur. Endvidere omfattede revisionen gennemgang af et begrænset antal transaktioner under de internationale fiskeriaftaler. |
| --- | --- |

7.4.

Revisionen blev gennemført i Kommissionen i Bruxelles, i seks delegationer (Albanien, Indonesien, Marokko, Peru, Sydafrika og Ukraine) og i 13 gennemførelsesorganisationer. De områder, der er nævnt i punkt 7.1, blev gennemgået og testet. For Albaniens og Ukraines vedkommende bestod Rettens revision kun i en foreløbig vurdering af systemerne. Der blev ikke foretaget direkte test. Hjælpen til genopbygning af Kosovo og Forbundsrepublikken Jugoslavien revideres i forbindelse med en særskilt årlig revision af Det Europæiske Genopbygningsagentur. Endvidere omfattede revisionen gennemgang af et begrænset antal transaktioner under de internationale fiskeriaftaler.

| 7.5. | Rettens revision af overvågnings- og kontrolsystemerne bestod i en gennemgang af de interne kontrolstandarder med relation til de risikoanalyser, som de ansvarlige tjenester havde udarbejdet, informationsstrukturerne og rapporteringen inden for rammerne af den finansielle overvågning og kontrol, samt de interne revisionsfunktioner i Samarbejdskontoret EuropeAid og i Kontoret for Humanitær Bistand. |
| --- | --- |

7.5.

Rettens revision af overvågnings- og kontrolsystemerne bestod i en gennemgang af de interne kontrolstandarder med relation til de risikoanalyser, som de ansvarlige tjenester havde udarbejdet, informationsstrukturerne og rapporteringen inden for rammerne af den finansielle overvågning og kontrol, samt de interne revisionsfunktioner i Samarbejdskontoret EuropeAid og i Kontoret for Humanitær Bistand.

| 7.6. | Retten blev hindret i at udføre sit arbejde, for da den skulle udarbejde beretningen om revisionen, havde den ikke fået alle nødvendige oplysninger fra Samarbejdskontoret EuropeAid's hovedkvarter om de rapporter, som delegationerne havde indsendt til Samarbejdskontoret, og som tages i betragtning ved udarbejdelsen af Samarbejdskontoret EuropeAid's årlige aktivitetsrapport og generaldirektørens erklæring. |
| --- | --- |

7.6.

Retten blev hindret i at udføre sit arbejde, for da den skulle udarbejde beretningen om revisionen, havde den ikke fået alle nødvendige oplysninger fra Samarbejdskontoret EuropeAid's hovedkvarter om de rapporter, som delegationerne havde indsendt til Samarbejdskontoret, og som tages i betragtning ved udarbejdelsen af Samarbejdskontoret EuropeAid's årlige aktivitetsrapport og generaldirektørens erklæring.

| 7.6. | Kommissionen vil bestræbe sig på at sørge for, at denne procedure forløber glat fremover. |
| --- | --- |

7.6.

Kommissionen vil bestræbe sig på at sørge for, at denne procedure forløber glat fremover.

Overvågnings- og kontrolsystemer

Interne kontrolstandarder

| 7.7. | I 2002 fik både Samarbejdskontoret EuropeAid og Kontoret for Humanitær Bistand udfærdiget rammerne for implementeringen af de interne kontrolstandarder, som er defineret i Kommissionens dokument af 13. december 2000 (1 2 3 4 5 7). I forbindelse med indførelsen af standarderne blev der udstedt instrukser og retningslinjer, eksisterende instrukser og retningslinjer blev ført ajour, og der blev gennemført omfattende videreuddannelsesprogrammer, specielt kurser i administrative og finansielle procedurer. I 2003 blev der foretaget meget omfattende revision og ajourføring af de finansielle procedurer efter indførelsen af den nye finansforordning. |
| --- | --- |

7.7.

I 2002 fik både Samarbejdskontoret EuropeAid og Kontoret for Humanitær Bistand udfærdiget rammerne for implementeringen af de interne kontrolstandarder, som er defineret i Kommissionens dokument af 13. december 2000 (1 2 3 4 5 7). I forbindelse med indførelsen af standarderne blev der udstedt instrukser og retningslinjer, eksisterende instrukser og retningslinjer blev ført ajour, og der blev gennemført omfattende videreuddannelsesprogrammer, specielt kurser i administrative og finansielle procedurer. I 2003 blev der foretaget meget omfattende revision og ajourføring af de finansielle procedurer efter indførelsen af den nye finansforordning.

Kontoret for Humanitær Bistand

Risikovurdering

| 7.8. | Kontoret for Humanitær Bistand udførte en tilfredsstillende vurdering af sine egne risici. Det konkluderede, at mange risici inden for humanitær bistand var uden for dets kontrol. Undtaget herfra var dog kvaliteten af gennemførelsesorganisationernes arbejde. Som i de tidligere år havde indsatsen for at få begrænset risiciene været koncentreret om proceduren til udvælgelse af gennemførelsesorganisationer og indførelse af systematisk revision af de udvalgte organisationer. |
| --- | --- |

7.8.

Kontoret for Humanitær Bistand udførte en tilfredsstillende vurdering af sine egne risici. Det konkluderede, at mange risici inden for humanitær bistand var uden for dets kontrol. Undtaget herfra var dog kvaliteten af gennemførelsesorganisationernes arbejde. Som i de tidligere år havde indsatsen for at få begrænset risiciene været koncentreret om proceduren til udvælgelse af gennemførelsesorganisationer og indførelse af systematisk revision af de udvalgte organisationer.

| 7.8. | Risikoen blev reduceret ved hjælp af forskellige andre foranstaltninger, bl.a. den kontrol, ECHO's eksperter varetager som led i faglig bistand, udnyttelsen af særlige overvågningshjælpemidler, samt en udvidet brug af specifikke indikatorer ved målingen af, hvor godt projektets målsætninger realiseres. |
| --- | --- |

7.8.

Risikoen blev reduceret ved hjælp af forskellige andre foranstaltninger, bl.a. den kontrol, ECHO's eksperter varetager som led i faglig bistand, udnyttelsen af særlige overvågningshjælpemidler, samt en udvidet brug af specifikke indikatorer ved målingen af, hvor godt projektets målsætninger realiseres.

Revision af gennemførelsesorganisationer

| 7.9. | I 2002 begyndte Kontoret for Humanitær Bistand et meget omfattende projekt, der gik ud på revision af gennemførelsesorganisationerne. Systemet var fuldt operationelt i 2003. Revisionerne omfattede vurderinger af aspekter som organisationernes organisationsstruktur, procedurer og interne kontrol samt deres regnskabs- og finanssystemer, ledelseskultur og personaleansættelsessystemer. Der blev foretaget omfattende test af udgifterne forbundet med projekter, som disse organisationer havde gennemført. Bortset fra en stedlig revision af et UNHCR-projekt i Sierra Leone blev der i 2003 imidlertid ikke foretaget sådanne test af en international organisation (først og fremmest FN-organisationer). |
| --- | --- |

7.9.

I 2002 begyndte Kontoret for Humanitær Bistand et meget omfattende projekt, der gik ud på revision af gennemførelsesorganisationerne. Systemet var fuldt operationelt i 2003. Revisionerne omfattede vurderinger af aspekter som organisationernes organisationsstruktur, procedurer og interne kontrol samt deres regnskabs- og finanssystemer, ledelseskultur og personaleansættelsessystemer. Der blev foretaget omfattende test af udgifterne forbundet med projekter, som disse organisationer havde gennemført. Bortset fra en stedlig revision af et UNHCR-projekt i Sierra Leone blev der i 2003 imidlertid ikke foretaget sådanne test af en international organisation (først og fremmest FN-organisationer).

| 7.9. | Kommissionen (ECHO) gennemførte ingen revision ved de internationale organisationers hovedkvarterer i 2003, da den nye partnerskabsrammeaftale (FPA) blev etableret. På daværende tidspunkt var man i gang med at afslutte forhandlingerne med De Forenede Nationers organisationer om en finansiel og administrativ rammeaftale (FAFA) (den forelå den 29. april 2003). FAFA-aftalen resulterede i en revision af partnerskabsrammeaftalen for internationale organisationer. |
| --- | --- |

7.9.

Kommissionen (ECHO) gennemførte ingen revision ved de internationale organisationers hovedkvarterer i 2003, da den nye partnerskabsrammeaftale (FPA) blev etableret. På daværende tidspunkt var man i gang med at afslutte forhandlingerne med De Forenede Nationers organisationer om en finansiel og administrativ rammeaftale (FAFA) (den forelå den 29. april 2003). FAFA-aftalen resulterede i en revision af partnerskabsrammeaftalen for internationale organisationer.

Det kan endvidere nævnes, at Kommissionens tjenestegrene (EuropeAid og ECHO) indledte et eftersyn af de kontrolsystemer, De Forenede Nationer anvender i forvaltningen af EU-finansierede projekter. I 2004 indledte man kontrol på stedet, dvs. ved FN's hovedkvarter, af disse systemer og udgiftsposter. Den internationale Røde Kors organisation og de herunder hørende instanser var genstand for revision i første halvår af 2004.

| 7.10. | I 2003 afsluttedes revisionen af 136 gennemførelsesorganisationer, som tegnede sig for 535 projekter. Retten har gennemgået 16 af disse revisioner, og de var af god kvalitet. De vigtigste problemer, som disse revisioner havde bragt frem i lyset, var følgende: udbudsprocedurer behæftet med svagheder (ved 7 af de 16 revisioner), svagheder ved regnskabssystemerne, afstemningsproblemer, problemer med den finansielle rapportering (ved 7 af de 16 revisioner) og svagheder ved lagerkontrollen (ved 3 af de 16 revisioner). Når udgifter ikke var godkendt, var de hyppigste grunde, at de ikke var dokumenteret med bilag, og at de ikke var støtteberettigede. Der blev kun fundet ét tilfælde, hvor udbudsreglerne ikke var blevet overholdt, for de fleste af disse revisioner havde ikke omfattet test af udbudsprocedurer. Bemærkningerne i beretningerne om disse revisioner og de fejl, der blev fundet i forbindelse med udgifterne, svarer stort set til resultaterne af Rettens egen revision af gennemførelsesorganisationerne (jf. punkt 7.38 og 7.39). |
| --- | --- |

7.10.

I 2003 afsluttedes revisionen af 136 gennemførelsesorganisationer, som tegnede sig for 535 projekter. Retten har gennemgået 16 af disse revisioner, og de var af god kvalitet. De vigtigste problemer, som disse revisioner havde bragt frem i lyset, var følgende: udbudsprocedurer behæftet med svagheder (ved 7 af de 16 revisioner), svagheder ved regnskabssystemerne, afstemningsproblemer, problemer med den finansielle rapportering (ved 7 af de 16 revisioner) og svagheder ved lagerkontrollen (ved 3 af de 16 revisioner). Når udgifter ikke var godkendt, var de hyppigste grunde, at de ikke var dokumenteret med bilag, og at de ikke var støtteberettigede. Der blev kun fundet ét tilfælde, hvor udbudsreglerne ikke var blevet overholdt, for de fleste af disse revisioner havde ikke omfattet test af udbudsprocedurer. Bemærkningerne i beretningerne om disse revisioner og de fejl, der blev fundet i forbindelse med udgifterne, svarer stort set til resultaterne af Rettens egen revision af gennemførelsesorganisationerne (jf. punkt 7.38 og 7.39).

| 7.11. | Gennemførelsesorganisationerne forpligtede sig til at foretage de foreslåede forbedringer af deres systemer. De beløb, som ikke blev godkendt, vil blive trukket fra betalingerne til igangsatte eller nye projekter. Disse resultater viser, at revision af gennemførelsesorganisationerne er et effektivt overvågnings- og kontrolinstrument. |
| --- | --- |

7.11.

Gennemførelsesorganisationerne forpligtede sig til at foretage de foreslåede forbedringer af deres systemer. De beløb, som ikke blev godkendt, vil blive trukket fra betalingerne til igangsatte eller nye projekter. Disse resultater viser, at revision af gennemførelsesorganisationerne er et effektivt overvågnings- og kontrolinstrument.

Samarbejdskontoret EuropeAid på centralt plan

Opfølgning af bemærkningerne i årsberetningen for 2002

| 7.12. | Retten bemærkede i årsberetningen for 2002 (punkt 7.6 og 7.37), at der endnu ikke var foretaget en samlet risikovurdering, at der med henblik på behandlingen af forpligtelser og betalinger ikke systematisk blev udsendt spørgeskemaer, og at der ikke fandtes et system til rapportering af indtægtsordrer og til rapportering af svagheder ved den interne kontrol. I 2003 skete der forbedringer, for Samarbejdskontoret EuropeAid fuldførte arbejdet med risikovurderingen i oktober 2003, og Retten konstaterede i alle de delegationer, den aflagde revisionsbesøg, at der automatisk blev udsendt spørgeskemaer. Men bortset fra en dybtgående revision af tilbagebetalinger, som enheden »Analyser af finansforvaltningen og kontroller« foretog, var der ikke indført et tilfredsstillende system til overvågning og rapportering af tilbagebetalinger i de forskellige direktoraters enheder med ansvar for finanser, kontrakter og revisioner (jf. punkt 7.23). Retten fandt heller ikke bevis for, at systemet, der skal sikre, at personalet rapporterer om svagheder ved det interne kontrolsystem, fungerede, som det skulle. |
| --- | --- |

7.12.

Retten bemærkede i årsberetningen for 2002 (punkt 7.6 og 7.37), at der endnu ikke var foretaget en samlet risikovurdering, at der med henblik på behandlingen af forpligtelser og betalinger ikke systematisk blev udsendt spørgeskemaer, og at der ikke fandtes et system til rapportering af indtægtsordrer og til rapportering af svagheder ved den interne kontrol. I 2003 skete der forbedringer, for Samarbejdskontoret EuropeAid fuldførte arbejdet med risikovurderingen i oktober 2003, og Retten konstaterede i alle de delegationer, den aflagde revisionsbesøg, at der automatisk blev udsendt spørgeskemaer. Men bortset fra en dybtgående revision af tilbagebetalinger, som enheden »Analyser af finansforvaltningen og kontroller« foretog, var der ikke indført et tilfredsstillende system til overvågning og rapportering af tilbagebetalinger i de forskellige direktoraters enheder med ansvar for finanser, kontrakter og revisioner (jf. punkt 7.23). Retten fandt heller ikke bevis for, at systemet, der skal sikre, at personalet rapporterer om svagheder ved det interne kontrolsystem, fungerede, som det skulle.

| 7.12. | Kommissionen har noteret sig Revisionsrettens bemærkninger om, at EuropeAid-samarbejdskontoret havde gjort fremskridt i 2003 i forhold til 2002 hvad angår risikovurdering og mere systematisk brug af tjeklister. |
| --- | --- |

7.12.

Kommissionen har noteret sig Revisionsrettens bemærkninger om, at EuropeAid-samarbejdskontoret havde gjort fremskridt i 2003 i forhold til 2002 hvad angår risikovurdering og mere systematisk brug af tjeklister.

Takket være opkrævningsindsatsen i det forløbne regnskabsår blev antallet af fordringer, som var udestående ved udgangen af 2002, nedbragt med 100, svarende til et beløb på henved 10 mio. EUR. Dette resultat blev til dels overskygget af, at der i løbet af 2003 opstod nye udestående fordringer (50 fordringer svarende til 2 mio. EUR). Ved begyndelsen af regnskabsåret 2003 var der 614 fordringer, som ikke var blevet opkrævet inden forfaldsdatoen, svarende til et beløb på 64 038 938,27 EUR, og ved regnskabsårets afslutning lå dette antal på 567 (56 542 997,78 EUR). Antallet af udestående fordringer faldt således med 7,65 % og beløbet med 11,7 %.

Kommissionen vil undersøge, hvordan personalets indberetning af kontrolsvagheder kan forbedres.

Risikovurdering

| 7.13. | I den risikovurdering, som er udarbejdet pr. oktober 2003, er der en beskrivelse af risici, som donorer af bistand til tredjelande er udsat for. Denne redegørelse omfatter risici i forbindelse med partnerlande, risici i forbindelse med gennemførelsesorganisationer og risici i forbindelse med budgetstøtten. I vurderingen beskrives de forskellige aktioner, der er sat i gang, for at mindske disse risici. Det drejer sig først og fremmest om mere effektiv udviklingsstøtte, mere effektive procedurer, og en bedre dialog med gennemførelsesorganisationerne. Som aktionerne mod finansielle risici er beskrevet i risikovurderingen, har den interne revisionsenhed en central funktion i den forbindelse, og der lægges vægt på en generel styrkelse af de eksterne revisioner af gennemførelsesorganisationerne. Samarbejdskontoret EuropeAid har opført en række mere konkrete aktioner på den årlige forvaltningsplan for 2004, der skulle kunne skabe grundlaget for et koordineret og omfattende overvågnings- og kontrolsystem. |
| --- | --- |

7.13.

I den risikovurdering, som er udarbejdet pr. oktober 2003, er der en beskrivelse af risici, som donorer af bistand til tredjelande er udsat for. Denne redegørelse omfatter risici i forbindelse med partnerlande, risici i forbindelse med gennemførelsesorganisationer og risici i forbindelse med budgetstøtten. I vurderingen beskrives de forskellige aktioner, der er sat i gang, for at mindske disse risici. Det drejer sig først og fremmest om mere effektiv udviklingsstøtte, mere effektive procedurer, og en bedre dialog med gennemførelsesorganisationerne. Som aktionerne mod finansielle risici er beskrevet i risikovurderingen, har den interne revisionsenhed en central funktion i den forbindelse, og der lægges vægt på en generel styrkelse af de eksterne revisioner af gennemførelsesorganisationerne. Samarbejdskontoret EuropeAid har opført en række mere konkrete aktioner på den årlige forvaltningsplan for 2004, der skulle kunne skabe grundlaget for et koordineret og omfattende overvågnings- og kontrolsystem.

Information og rapportering

| 7.14. | Specielt når forvaltningen og gennemførelsen af udviklingsaktionerne i vidt omfang lægges ud til delegationerne, er det af afgørende betydning, at Kommissionen i Bruxelles overvåger sådanne aktioner på grundlag af et egnet informations- og rapporteringssystem. Dette princip fastslås i den risikoanalyse, Samarbejdskontoret EuropeAid udarbejdede i december 2002, og det blev bekræftet i den selvvurdering, der blev udarbejdet i oktober 2003. |
| --- | --- |

7.14.

Specielt når forvaltningen og gennemførelsen af udviklingsaktionerne i vidt omfang lægges ud til delegationerne, er det af afgørende betydning, at Kommissionen i Bruxelles overvåger sådanne aktioner på grundlag af et egnet informations- og rapporteringssystem. Dette princip fastslås i den risikoanalyse, Samarbejdskontoret EuropeAid udarbejdede i december 2002, og det blev bekræftet i den selvvurdering, der blev udarbejdet i oktober 2003.

| 7.15. | De fleste af de finansielle data, som bruges i overvågningen, fås fra Samarbejdskontoret EuropeAid's database »Common Relex Information System« (CRIS). Kvaliteten af dataene i CRIS var blevet bedre i 2003, specielt dataene om overvågningen af, hvordan projekterne skred frem. De finansielle data vedrørte først og fremmest beslutninger, kontrakter, forpligtelser og betalinger. Systemet kunne ikke give oplysninger om revisionerne af hvert enkelt projekt og heller ikke om resultaterne af revisionerne, eller hvilke foranstaltninger der var truffet. |
| --- | --- |

7.15.

De fleste af de finansielle data, som bruges i overvågningen, fås fra Samarbejdskontoret EuropeAid's database »Common Relex Information System« (CRIS). Kvaliteten af dataene i CRIS var blevet bedre i 2003, specielt dataene om overvågningen af, hvordan projekterne skred frem. De finansielle data vedrørte først og fremmest beslutninger, kontrakter, forpligtelser og betalinger. Systemet kunne ikke give oplysninger om revisionerne af hvert enkelt projekt og heller ikke om resultaterne af revisionerne, eller hvilke foranstaltninger der var truffet.

| 7.15. | Takket være indførelsen af nye hjælpemidler (bl.a. CRIS Audit) kan der forventes en yderligere forbedring af oplysningerne om revisionsresultater på centralt plan. Oplysninger om det revisionsarbejde, der iværksættes af Kommissionen i Bruxelles og af delegationerne, indlæses i CRIS Audit. |
| --- | --- |

7.15.

Takket være indførelsen af nye hjælpemidler (bl.a. CRIS Audit) kan der forventes en yderligere forbedring af oplysningerne om revisionsresultater på centralt plan. Oplysninger om det revisionsarbejde, der iværksættes af Kommissionen i Bruxelles og af delegationerne, indlæses i CRIS Audit.

Den revisionsinformation, som støttemodtagerne skal indgive inden indsendelsen af udbetalingsanmodninger (certificeringsrevision), indlæses ad to omgange, dvs. når der indgås kontrakt, og når certifikatet eller revisionsrapporten forelægges. Man har planlagt, men endnu ikke implementeret, de fornødne proceduretrin og felter i CRIS. Det er ikke hensigten at registrere oplysninger om certificeringsrevisioner i samme omfang som det sker i forbindelse med eksterne revisioner, der iværksættes af Kommissionen i Bruxelles eller delegationerne.

Finansielt tilsyn

| 7.16. | I dag foretages det finansielle tilsyn centralt i Bruxelles først og fremmest af enhederne med ansvar for finanser, kontrakter og revisioner. Enhederne har bl.a. følgende redskaber til varetagelsen af det finansielle tilsyn: |
| --- | --- |

7.16.

I dag foretages det finansielle tilsyn centralt i Bruxelles først og fremmest af enhederne med ansvar for finanser, kontrakter og revisioner. Enhederne har bl.a. følgende redskaber til varetagelsen af det finansielle tilsyn:

| — | finansdataene i CRIS og supplerende data fra delegationerne; |
| --- | --- |

—

finansdataene i CRIS og supplerende data fra delegationerne;

| — | revisionerne af delegationerne; |
| --- | --- |

—

revisionerne af delegationerne;

| — | revisioner af gennemførelsesorganisationerne, som Kommissionen har taget initiativ til, eller revisionsresultater, som gennemførelsesorganisationerne indsender. |
| --- | --- |

—

revisioner af gennemførelsesorganisationerne, som Kommissionen har taget initiativ til, eller revisionsresultater, som gennemførelsesorganisationerne indsender.

Endvidere er der også foretaget fakultative forudgående kontroller (jf. punkt 7.20).

| 7.17. | Alle finansenheder foretager en analyse af en række finansielle indikatorer, såsom forpligtelser og betalinger og beløb, der endnu ikke er udbetalt til projekter. Hvert direktorats finansenhed kan selv bestemme, hvilke aspekter der skal føres tilsyn med. Det finansielle tilsyn kunne styrkes væsentligt gennem en fælles analyse af databehov, og hvis der blev fastlagt en fælles generel metodologi. |
| --- | --- |

7.17.

Alle finansenheder foretager en analyse af en række finansielle indikatorer, såsom forpligtelser og betalinger og beløb, der endnu ikke er udbetalt til projekter. Hvert direktorats finansenhed kan selv bestemme, hvilke aspekter der skal føres tilsyn med. Det finansielle tilsyn kunne styrkes væsentligt gennem en fælles analyse af databehov, og hvis der blev fastlagt en fælles generel metodologi.

| 7.17. | Kommissionen erkender, at man ved at indføre samme generelle metoder for udnyttelse af ledelsesinformation kan styrke overvågningen af gennemførelsen og resultaterne i forhold til forhåndsfastsatte mål. |
| --- | --- |

7.17.

Kommissionen erkender, at man ved at indføre samme generelle metoder for udnyttelse af ledelsesinformation kan styrke overvågningen af gennemførelsen og resultaterne i forhold til forhåndsfastsatte mål.

| 7.18. | Finansenheden i to af de fem direktorater, der forvalter dekoncentrerede programmer, foretog revisioner af delegationerne. Disse revisioner omfattede gennemgang af de finansielle systemer til bearbejdning af transaktioner, systemerne til indgåelse af kontrakter og overvågnings- og kontrolsystemerne på delegationsniveau. Endvidere blev transaktioner, som delegationerne havde gennemført, revideret. Finansenhederne konstaterede, at de finansielle systemer på dette niveau fungerede korrekt. Dette vigtige overvågningsinstrument, revision af delegationerne, burde anvendes af samtlige direktorater. |
| --- | --- |

7.18.

Finansenheden i to af de fem direktorater, der forvalter dekoncentrerede programmer, foretog revisioner af delegationerne. Disse revisioner omfattede gennemgang af de finansielle systemer til bearbejdning af transaktioner, systemerne til indgåelse af kontrakter og overvågnings- og kontrolsystemerne på delegationsniveau. Endvidere blev transaktioner, som delegationerne havde gennemført, revideret. Finansenhederne konstaterede, at de finansielle systemer på dette niveau fungerede korrekt. Dette vigtige overvågningsinstrument, revision af delegationerne, burde anvendes af samtlige direktorater.

| 7.18. | Et resultat af decentraliseringen af forvaltningen af den eksterne bistand er, at delegationerne får overdraget mange nye opgaver og ansvarsområder, med deraf følgende store ændringer i delegationernes arbejde med hensyn til mængde, art og tilrettelæggelse. På baggrund af de store ændringer, overdragelsen af arbejdet til delegationerne indebærer, har man som led i kontrollen systematisk: |
| --- | --- |

7.18.

Et resultat af decentraliseringen af forvaltningen af den eksterne bistand er, at delegationerne får overdraget mange nye opgaver og ansvarsområder, med deraf følgende store ændringer i delegationernes arbejde med hensyn til mængde, art og tilrettelæggelse. På baggrund af de store ændringer, overdragelsen af arbejdet til delegationerne indebærer, har man som led i kontrollen systematisk:

| — | indhentet delegationschefens bekræftelse af, at forudsætningerne for en decentral forvaltning af arbejdet er opfyldt |
| --- | --- |

—

indhentet delegationschefens bekræftelse af, at forudsætningerne for en decentral forvaltning af arbejdet er opfyldt

| — | givet den ansvarshavende subdelegerede anvisningsberettigede embedsmand (direktøren i Kommissionen i Bruxelles) de fornødne oplysninger til, at han har kunnet danne sig en mening om, hvorvidt de enkelte delegationer har den fornødne kapacitet til at varetage arbejdet decentralt på forsvarlig måde hvad angår effektivitet og risici, bl.a. under hensyntagen til personalets uddannelse og ekspertise |
| --- | --- |

—

givet den ansvarshavende subdelegerede anvisningsberettigede embedsmand (direktøren i Kommissionen i Bruxelles) de fornødne oplysninger til, at han har kunnet danne sig en mening om, hvorvidt de enkelte delegationer har den fornødne kapacitet til at varetage arbejdet decentralt på forsvarlig måde hvad angår effektivitet og risici, bl.a. under hensyntagen til personalets uddannelse og ekspertise

| — | givet delegationslederne og den ansvarshavende direktør en udtalelse om, hvorvidt de indførte ordninger og de gennemførte transaktioner opfylder gældende bestemmelser. |
| --- | --- |

—

givet delegationslederne og den ansvarshavende direktør en udtalelse om, hvorvidt de indførte ordninger og de gennemførte transaktioner opfylder gældende bestemmelser.

I nogle direktorater har man gennemført yderligere undersøgelser af forholdene, i første række i de tilfælde, hvor decentraliseringen blev gennemført i første fase (2001).

I de direktorater, hvor decentraliseringen er blevet gennemført senere, vil man overveje, hvornår sådanne undersøgelser bør iværksættes.

Revision af gennemførelsesorganisationerne

| 7.19. | I 2003 igangsatte de forskellige direktorater under Samarbejdskontoret EuropeAid som et led i revisionsprogrammet for 2003 cirka 100 revisioner af gennemførelsesorganisationerne. I begyndelsen af 2004 var de fleste af disse revisioner endnu ikke afsluttet. De blev igangsat som et supplement til cirka 350 revisioner, som delegationerne havde sørget for at få gennemført, og et ukendt antal revisioner, som gennemførelsesorganisationerne selv havde indgået aftale om med henblik på deres egen rapportering og decharge. I 2003 skete der betydelige fremskridt i forhold til året før: antallet af revisioner steg (i 2002 blev der gennemført i alt 250 revisioner). Hvad angår planlægning og koordinering af revisionerne, er der udarbejdet et revisionsprogram for 2003, men kun for de 100 revisioner, som er blevet igangsat fra Bruxelles. I de fleste tilfælde blev Kommissionen i Bruxelles ikke løbende informeret om de revisioner, som delegationerne havde igangsat. Der findes endnu ikke detaljerede data om revisionerne i Samarbejdskontoret EuropeAid's finansdatabase CRIS. Der er taget de første skridt til at få oprettet et revisionsmodul. |
| --- | --- |

7.19.

I 2003 igangsatte de forskellige direktorater under Samarbejdskontoret EuropeAid som et led i revisionsprogrammet for 2003 cirka 100 revisioner af gennemførelsesorganisationerne. I begyndelsen af 2004 var de fleste af disse revisioner endnu ikke afsluttet. De blev igangsat som et supplement til cirka 350 revisioner, som delegationerne havde sørget for at få gennemført, og et ukendt antal revisioner, som gennemførelsesorganisationerne selv havde indgået aftale om med henblik på deres egen rapportering og decharge. I 2003 skete der betydelige fremskridt i forhold til året før: antallet af revisioner steg (i 2002 blev der gennemført i alt 250 revisioner). Hvad angår planlægning og koordinering af revisionerne, er der udarbejdet et revisionsprogram for 2003, men kun for de 100 revisioner, som er blevet igangsat fra Bruxelles. I de fleste tilfælde blev Kommissionen i Bruxelles ikke løbende informeret om de revisioner, som delegationerne havde igangsat. Der findes endnu ikke detaljerede data om revisionerne i Samarbejdskontoret EuropeAid's finansdatabase CRIS. Der er taget de første skridt til at få oprettet et revisionsmodul.

| 7.19. | Kommissionen er enig i Revisionsrettens analyse af fremskridtet i 2003. Hvad angår informationen om, hvilke revisioner der er blevet iværksat af delegationerne siden rapportskemaernes inddragelse i rapporterne om forvaltningen af ekstern bistand (EAMR), kan det anføres, at sådanne oplysninger er blevet stillet mere regelmæssigt til rådighed. |
| --- | --- |

7.19.

Kommissionen er enig i Revisionsrettens analyse af fremskridtet i 2003. Hvad angår informationen om, hvilke revisioner der er blevet iværksat af delegationerne siden rapportskemaernes inddragelse i rapporterne om forvaltningen af ekstern bistand (EAMR), kan det anføres, at sådanne oplysninger er blevet stillet mere regelmæssigt til rådighed.

Det kan også nævnes, at der nu kan indlæses revisioner i CRIS AUDIT (et modul af CRIS) både i Kommissionen i Bruxelles og i delegationerne. Der må afholdes kurser for personalet, inden dette modul kan tages i brug. De blev indledt i maj 2004.

Enheder med ansvar for forudgående finanskontrol

| 7.20. | Inden for hvert direktorat blev der oprettet en enhed, der skulle foretage fakultative forudgående finanskontroller (jf. punkt 7.16) ud over den normale forudgående kontrol, som finansforordningens artikel 60 foreskriver. Denne kontrol blev indført som en midlertidig foranstaltning, efter at funktionen som finansinspektør blev afskaffet. Halvdelen af direktoraterne har givet Retten materiale om den forudgående finanskontrol. På grund af personaleproblemer blev der i lange perioder af året ikke foretaget forudgående finanskontrol. I det ene direktorat blev samtlige transaktioner kontrolleret. I de to andre blev cirka 310 transaktioner ud af i alt 3 500 kontrolleret. Disse kontroller omfatter de beløb til gennemførelsesorganisationerne, som Kommissionen i Bruxelles eller delegationerne har anvist til betaling på grundlag af gennemførelsesorganisationernes betalingsanmodninger. Sådanne betalingsanmodninger underbygges af opgørelser over påløbne udgifter. På dette stadium bliver der ikke kontrolleret underliggende dokumentation såsom fakturaer. Et af de tre ovennævnte direktorater forelagde en rapport med en analyse af resultaterne af den forudgående finanskontrol. De to andre direktorater redegjorde mundtligt for kontrollerne. Det fremgik heraf, at der ved den forudgående finanskontrol først og fremmest blev fundet formelle fejl, og det stemmer overens med resultaterne af Rettens egen revision af transaktioner i Kommissionen i Bruxelles og i delegationerne. |
| --- | --- |

7.20.

Inden for hvert direktorat blev der oprettet en enhed, der skulle foretage fakultative forudgående finanskontroller (jf. punkt 7.16) ud over den normale forudgående kontrol, som finansforordningens artikel 60 foreskriver. Denne kontrol blev indført som en midlertidig foranstaltning, efter at funktionen som finansinspektør blev afskaffet. Halvdelen af direktoraterne har givet Retten materiale om den forudgående finanskontrol. På grund af personaleproblemer blev der i lange perioder af året ikke foretaget forudgående finanskontrol. I det ene direktorat blev samtlige transaktioner kontrolleret. I de to andre blev cirka 310 transaktioner ud af i alt 3 500 kontrolleret. Disse kontroller omfatter de beløb til gennemførelsesorganisationerne, som Kommissionen i Bruxelles eller delegationerne har anvist til betaling på grundlag af gennemførelsesorganisationernes betalingsanmodninger. Sådanne betalingsanmodninger underbygges af opgørelser over påløbne udgifter. På dette stadium bliver der ikke kontrolleret underliggende dokumentation såsom fakturaer. Et af de tre ovennævnte direktorater forelagde en rapport med en analyse af resultaterne af den forudgående finanskontrol. De to andre direktorater redegjorde mundtligt for kontrollerne. Det fremgik heraf, at der ved den forudgående finanskontrol først og fremmest blev fundet formelle fejl, og det stemmer overens med resultaterne af Rettens egen revision af transaktioner i Kommissionen i Bruxelles og i delegationerne.

| 7.20. | Der er her tale om en forudgående valgfri kontrol på niveau 2, som er blevet indført midlertidigt som ledsageforanstaltning til de ændringer, iværksættelsen af den nye finansforordning medfører, i afventning af indførelsen af et system baseret på efterfølgende (centraliseret) kontrol inden for EuropeAid. |
| --- | --- |

7.20.

Der er her tale om en forudgående valgfri kontrol på niveau 2, som er blevet indført midlertidigt som ledsageforanstaltning til de ændringer, iværksættelsen af den nye finansforordning medfører, i afventning af indførelsen af et system baseret på efterfølgende (centraliseret) kontrol inden for EuropeAid.

Den interne revisionsstruktur

| 7.21. | I 2003 afsluttede den interne revisionsstruktur arbejdet med at vurdere de interne kontrolstandarder, og den reviderede kontrolsystemerne inden for tre specifikke områder. I marts 2004 ajourførte den interne revisionsstruktur sin revision af de interne kontrolstandarder. Denne revision mundede ud i meget relevante anbefalinger, såsom at der blev foretaget mere detaljerede risikoanalyser, og at overvågnings- og kontrolsystemerne blev forbedret. Ud over ovennævnte revisionsopgaver gennemførte den interne revisionsstruktur også en vurdering af arbejdsmængden, både i Kommissionen i Bruxelles og i delegationerne. Disse vurderinger af arbejdsmængden er den første etape i en personalebehovsanalyse, og de har givet interessante resultater, men spørgsmålet er, om det er den interne revisionsstrukturs opgave at udføre denne form for arbejde, især når man tager i betragtning, at strukturen har meget begrænsede personaleressourcer til rådighed. Højt prioriterede opgaver for den interne revisionsstruktur bør være at evaluere de systemer, der skal give sikkerhed for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, og at bistå generaldirektøren med at udarbejde en årlig erklæring, der, specielt hvad angår kvaliteten af kontrolprocedurerne, bygger på et solidt grundlag. |
| --- | --- |

7.21.

I 2003 afsluttede den interne revisionsstruktur arbejdet med at vurdere de interne kontrolstandarder, og den reviderede kontrolsystemerne inden for tre specifikke områder. I marts 2004 ajourførte den interne revisionsstruktur sin revision af de interne kontrolstandarder. Denne revision mundede ud i meget relevante anbefalinger, såsom at der blev foretaget mere detaljerede risikoanalyser, og at overvågnings- og kontrolsystemerne blev forbedret. Ud over ovennævnte revisionsopgaver gennemførte den interne revisionsstruktur også en vurdering af arbejdsmængden, både i Kommissionen i Bruxelles og i delegationerne. Disse vurderinger af arbejdsmængden er den første etape i en personalebehovsanalyse, og de har givet interessante resultater, men spørgsmålet er, om det er den interne revisionsstrukturs opgave at udføre denne form for arbejde, især når man tager i betragtning, at strukturen har meget begrænsede personaleressourcer til rådighed. Højt prioriterede opgaver for den interne revisionsstruktur bør være at evaluere de systemer, der skal give sikkerhed for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, og at bistå generaldirektøren med at udarbejde en årlig erklæring, der, specielt hvad angår kvaliteten af kontrolprocedurerne, bygger på et solidt grundlag.

| 7.21. | I redegørelsen for den interne revisionsfunktion opstilledes der tre målsætninger herfor: to vedrørende ordningen for risikokontrol og intern kontrol, og en tredje vedrørende forelæggelse af anbefalinger til forbedring af effektivitet og gennemslagskraft og en økonomisk udnyttelse af ressourcerne. Den undersøgelse af arbejdsbyrden, som er blevet gennemført i EuropeAid og ECHO, udspringer af denne tredje målsætning. I EuropeAid's egen risikovurdering anføres personaleforvaltningen som en risiko, og i meddelelsen af januar 2004 vedrørende decentralisering blev det fastsat, at Relex' interne revisionsinstanser sammen skulle foretage en revision af undersøgelserne af arbejdsbyrden i de decentraliserede delegationer for at sikre, at personalet kan varetage den nye øgede arbejdsbyrde. ECHO fandt det også nødvendigt at gennemføre en sammenlignende undersøgelse af arbejdsgangen for at fastslå, hvor stor en arbejdsbyrde afdelingerne bærer. I samtlige tilfælde blev der fastsat formålstjenlige og relevante metoder, som nu kan anvendes af ledelsen. EuropeAid's og ECHO's ledelse finder, at undersøgelser af arbejdsbyrden bør indgå i det arbejde, som de interne revisionsinstanser udfører for at give en hjælpende hånd vedrørende aspekter i forbindelse med generaldirektoratets resultater med hensyn til økonomi, effektivitet og ressourceudnyttelse (se punkt 1.3 i meddelelsen om etablering af interne revisionsinstanser i de enkelte afdelinger af Kommissionen). |
| --- | --- |

7.21.

I redegørelsen for den interne revisionsfunktion opstilledes der tre målsætninger herfor: to vedrørende ordningen for risikokontrol og intern kontrol, og en tredje vedrørende forelæggelse af anbefalinger til forbedring af effektivitet og gennemslagskraft og en økonomisk udnyttelse af ressourcerne. Den undersøgelse af arbejdsbyrden, som er blevet gennemført i EuropeAid og ECHO, udspringer af denne tredje målsætning. I EuropeAid's egen risikovurdering anføres personaleforvaltningen som en risiko, og i meddelelsen af januar 2004 vedrørende decentralisering blev det fastsat, at Relex' interne revisionsinstanser sammen skulle foretage en revision af undersøgelserne af arbejdsbyrden i de decentraliserede delegationer for at sikre, at personalet kan varetage den nye øgede arbejdsbyrde. ECHO fandt det også nødvendigt at gennemføre en sammenlignende undersøgelse af arbejdsgangen for at fastslå, hvor stor en arbejdsbyrde afdelingerne bærer. I samtlige tilfælde blev der fastsat formålstjenlige og relevante metoder, som nu kan anvendes af ledelsen. EuropeAid's og ECHO's ledelse finder, at undersøgelser af arbejdsbyrden bør indgå i det arbejde, som de interne revisionsinstanser udfører for at give en hjælpende hånd vedrørende aspekter i forbindelse med generaldirektoratets resultater med hensyn til økonomi, effektivitet og ressourceudnyttelse (se punkt 1.3 i meddelelsen om etablering af interne revisionsinstanser i de enkelte afdelinger af Kommissionen).

Efterfølgende kontrol

| 7.22. | Enheden »Analyser af finansforvaltningen og kontroller«, der er ansvarlig for den efterfølgende kontrol, har foretaget kontroller på grundlag af en stor stikprøve af transaktioner. Sigtet var at få et samlet overblik over stillingen for tilbagebetalinger og forskud, der ikke var afregnet. Eftersom denne enheds arbejde stort set var det samme som den overvågning, direktoraternes finansenheder skulle foretage, var det fastlagt i beskrivelsen af enhedens arbejdsopgaver, at den skulle bidrage til fastlæggelse af en mere homogen metodologi til brug ved den efterfølgende kontrol, som finansenhederne skulle foretage. Finansenhederne i direktoraterne har til dato ikke prioriteret en koordineret strategi højt. Og selv om det var sandsynligt, at enheden »Analyser af finansforvaltningen og kontroller« og den interne revisionsstruktur kunne supplere hinanden i deres arbejde, har Retten ikke fundet bevis for koordinering eller informationsudveksling mellem de to enheder. |
| --- | --- |

7.22.

Enheden »Analyser af finansforvaltningen og kontroller«, der er ansvarlig for den efterfølgende kontrol, har foretaget kontroller på grundlag af en stor stikprøve af transaktioner. Sigtet var at få et samlet overblik over stillingen for tilbagebetalinger og forskud, der ikke var afregnet. Eftersom denne enheds arbejde stort set var det samme som den overvågning, direktoraternes finansenheder skulle foretage, var det fastlagt i beskrivelsen af enhedens arbejdsopgaver, at den skulle bidrage til fastlæggelse af en mere homogen metodologi til brug ved den efterfølgende kontrol, som finansenhederne skulle foretage. Finansenhederne i direktoraterne har til dato ikke prioriteret en koordineret strategi højt. Og selv om det var sandsynligt, at enheden »Analyser af finansforvaltningen og kontroller« og den interne revisionsstruktur kunne supplere hinanden i deres arbejde, har Retten ikke fundet bevis for koordinering eller informationsudveksling mellem de to enheder.

| 7.22. | EuropeAid oprettede den 1. februar 2004 en ny afdeling til at varetage tilsynet med iværksættelsen af den interne kontrol samt transaktionskontrollen, og mener dermed at have skabt passende forhold for en bedre samordning og komplementaritet mellem de forskellige instanser i den interne kontrol. |
| --- | --- |

7.22.

EuropeAid oprettede den 1. februar 2004 en ny afdeling til at varetage tilsynet med iværksættelsen af den interne kontrol samt transaktionskontrollen, og mener dermed at have skabt passende forhold for en bedre samordning og komplementaritet mellem de forskellige instanser i den interne kontrol.

De overordnede overvågnings- og kontrolfunktioner

| 7.23. | Som det fremgår af bemærkningerne i de foregående punkter, varetager flere forskellige tjenester centralt i Bruxelles bestemte overvågnings- og kontrolfunktioner ud over dem, som delegationerne står for.
  Tabel 7.2
  er en oversigt over disse forskellige funktioner. Eftersom dekoncentrationsprocessen stort set er ført til ende på delegationsniveau, bør der foretages mere omfattende revision af disse aktiviteter. Ved at fastlægge den overordnede strategi for overvågningen og kontrollen, kan Kommissionen forklare: |
| --- | --- |

7.23.

Som det fremgår af bemærkningerne i de foregående punkter, varetager flere forskellige tjenester centralt i Bruxelles bestemte overvågnings- og kontrolfunktioner ud over dem, som delegationerne står for.
  Tabel 7.2
  er en oversigt over disse forskellige funktioner. Eftersom dekoncentrationsprocessen stort set er ført til ende på delegationsniveau, bør der foretages mere omfattende revision af disse aktiviteter. Ved at fastlægge den overordnede strategi for overvågningen og kontrollen, kan Kommissionen forklare:

| a) | den indbyrdes sammenhæng mellem de forskellige tjenesters kontrolfunktioner, og hvordan de skal give det nødvendige sikkerhedsniveau |
| --- | --- |

a)

den indbyrdes sammenhæng mellem de forskellige tjenesters kontrolfunktioner, og hvordan de skal give det nødvendige sikkerhedsniveau

| b) | hvad de specifikke mål bør være |
| --- | --- |

b)

hvad de specifikke mål bør være

| c) | hvilken form for kontrol og hvor indgående kontrol der skal foretages, når andre tjenesters revisioner eller kontroller eller de revisioner, gennemførelsesorganisationerne selv har sørget for, tages i betragtning. Som eksempel på områder, hvor der er behov for en afklaring, kan nævnes de tre forskellige former for efterfølgende kontroller, som finansenhederne, delegationerne og enheden »Analyser af finansforvaltningen og kontroller« foretager. I denne forbindelse bør finansenhederne systematisk revidere tilbagebetalinger og ikke-afregnede forskud i stedet for enheden »Analyser af finansforvaltningen og kontroller« og gennemføre ad hoc-revisioner, som det også skete i 2003 (jf. punkt 7.12). Oplysninger om tilbagebetalinger og ikke-afregnede forskud bør systematisk forelægges for og overvåges af den ansvarlige ledelse i Kommissionen i Bruxelles og i delegationerne. |
| --- | --- |

c)

hvilken form for kontrol og hvor indgående kontrol der skal foretages, når andre tjenesters revisioner eller kontroller eller de revisioner, gennemførelsesorganisationerne selv har sørget for, tages i betragtning. Som eksempel på områder, hvor der er behov for en afklaring, kan nævnes de tre forskellige former for efterfølgende kontroller, som finansenhederne, delegationerne og enheden »Analyser af finansforvaltningen og kontroller« foretager. I denne forbindelse bør finansenhederne systematisk revidere tilbagebetalinger og ikke-afregnede forskud i stedet for enheden »Analyser af finansforvaltningen og kontroller« og gennemføre ad hoc-revisioner, som det også skete i 2003 (jf. punkt 7.12). Oplysninger om tilbagebetalinger og ikke-afregnede forskud bør systematisk forelægges for og overvåges af den ansvarlige ledelse i Kommissionen i Bruxelles og i delegationerne.

| 7.23. | Som led i opfølgningen af 2002-dechargeproceduren blev der i 2004 udarbejdet en oversigt over kontrolordningerne med en redegørelse for, hvordan de forskellige ordninger fungerer. Kommissionen vil undersøge, hvordan gennemførelsen af den overordnede strategi kan forbedres. |
| --- | --- |

7.23.

Som led i opfølgningen af 2002-dechargeproceduren blev der i 2004 udarbejdet en oversigt over kontrolordningerne med en redegørelse for, hvordan de forskellige ordninger fungerer. Kommissionen vil undersøge, hvordan gennemførelsen af den overordnede strategi kan forbedres.

| 7.24. | De fleste af de tjek og kontroller, som er nævnt i tabellen, omfatter transaktioner, som foretages af Samarbejdskontoret EuropeAid's hovedkvarter i Bruxelles og i delegationerne. Når der sammen med betalingsanmodningerne indsendes en revisionsraport udarbejdet af en ekstern revisor, der attesterer udgifterne, eller når de anmeldte udgifter er blevet revideret på stedet af ansatte i Kommissionen, er det muligt at vurdere, om de underliggende transaktioner, som de andre gennemførelsesorganisationer har foretaget, i det væsentlige er lovlige og formelt rigtige. I andre tilfælde, hvor Kommissionen forlader sig på dokumenter, som gennemførelsesorganisationerne forelægger, kan den kun kontrollere, om betalingsanmodningen er rimelig ud fra kontraktens eller finansieringsaftalens bestemmelser og ud fra det budgetterede beløb. Ved disse kontroller blev der konstateret en lav fejlfrekvens, hvilket Rettens revision har bekræftet (jf. også punkt 7.34 og 7.36). |
| --- | --- |

7.24.

De fleste af de tjek og kontroller, som er nævnt i tabellen, omfatter transaktioner, som foretages af Samarbejdskontoret EuropeAid's hovedkvarter i Bruxelles og i delegationerne. Når der sammen med betalingsanmodningerne indsendes en revisionsraport udarbejdet af en ekstern revisor, der attesterer udgifterne, eller når de anmeldte udgifter er blevet revideret på stedet af ansatte i Kommissionen, er det muligt at vurdere, om de underliggende transaktioner, som de andre gennemførelsesorganisationer har foretaget, i det væsentlige er lovlige og formelt rigtige. I andre tilfælde, hvor Kommissionen forlader sig på dokumenter, som gennemførelsesorganisationerne forelægger, kan den kun kontrollere, om betalingsanmodningen er rimelig ud fra kontraktens eller finansieringsaftalens bestemmelser og ud fra det budgetterede beløb. Ved disse kontroller blev der konstateret en lav fejlfrekvens, hvilket Rettens revision har bekræftet (jf. også punkt 7.34 og 7.36).

Tabel 7.1 — Overvågnings- og kontrolfunktioner, der omfatter EuropeAid's transaktioner

| | Forberedelse af betaling | Finansielt tilsyn/kontrol af gennemførelsesorganisationerens udgifter | Overvågning af Kommissionen i Bruxelles | Den interne revisionsenhed (IRE) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Den anvisningsberettigede (i Bruxelles eller i delgationerne) | Fakultative forudgående kontroller | Delegationerne | Enheder med ansvar for finanser, kontrakter og revisioner | Analyser af finansforvaltningen og kontroller (FFK) |
| Aktivitet | Kontrol før beløb frigives til betaling (6) | (i Bruxelles) | Finansielt tilsyn/opfølgning/-kontrakter | Revisioner igangsat af delegationerne eller på gennemførelsesorganisationernes initiativ | Finansielt tilsyn/rapportering/-opfølgning | Delegationer-nes finansforvaltning | Revision af gennemførelsesorganisationerne | Efterfølgende kontrol (6) | Revision og gennemgang |
| Formål | Betalingernes lovlighed/formelle rigtighed | Transaktionernes lovlighed inden betaling | Oversigt over den finansielle situation/signaler om usædvanlige forhold | Lovligheden af gegnnemførelsesorganisationernes udgifter | Oversigt over den finansielle situation/signaler om usædvanlige forhold | kvalitetskontrol af interne kontroller | Lovligheden af gennemførelsesorganisationernes udgifter | Lovligheden af Kommissionens betalinger/kontrol af finanssystemer | Undersøgelser af de interne |
| Forpligtelse/grundlag | Finansforord-ningen/Europe- Aid's regler | Finansforord-nnigen/Europe- Aid's interne regler | Finansforordningen | Delegationernes revisionsplaner/finansieringsaftaler/kontrakter | EuropeAid's interne regler/direktoratet | Direktoratets regler/interne kontrolstandarder | EuropeAid's revisionsplan | Finansforordningen/Europe- Aid's interne regler | Finansforordningen/IRE's arbejdsplan |
| Igangsat af: | Tredjeparts betalingsanmodning | Direktoratet | Delegationerne | Delegationerne/gennemførelsesorganisationerne | Finansenheden | Finansenheden | Finansenheden | FFK | IRE |
| Revisionsmandatet godkendt af Kommissionen/Delegationen | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | ja | Ikke relevant | Ikke relevant | Ja eller ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Udført af: | Tekniske enheder og finansenheder | Finansenheden | Delegationen | Eksterne revisorer | Finansenheden | Finansenheden | Finansenheden/Eksterne revisorer | FFK | IRE |
| Resultaterne meddeles til: | Resultaterne registreres i regnskabs-systemet | Direktøren | Delegationernes finansenheder | Delegationernes finansenheder | Lederen af enheden/direktøren | Lederen af enheden/direktøren | Lederen af enheden/direktøren | Generaldirektøren/direktøren | Generaldirektørenl |
| Fulgt op af: | Ikke relevant | Den anvisningsberettigede | Delegationernes finansenheder | Delegationernes finansenheder/gennemførelsesorganisationerne | Lederen af enheden | Delegationen/lederen af enheden/direktøren | Delegationen | Den anvisningsberettigede | Direktøren/direktø-rerne/delegationerne |

Forberedelse af betaling

Finansielt tilsyn/kontrol af gennemførelsesorganisationerens udgifter

Overvågning af Kommissionen i Bruxelles

Den interne revisionsenhed (IRE)

Den anvisningsberettigede (i Bruxelles eller i delgationerne)

Fakultative forudgående kontroller

Delegationerne

Enheder med ansvar for finanser, kontrakter og revisioner

Analyser af finansforvaltningen og kontroller (FFK)

Aktivitet

Kontrol før beløb frigives til betaling (6)

(i Bruxelles)

Finansielt tilsyn/opfølgning/-kontrakter

Revisioner igangsat af delegationerne eller på gennemførelsesorganisationernes initiativ

Finansielt tilsyn/rapportering/-opfølgning

Delegationer-nes finansforvaltning

Revision af gennemførelsesorganisationerne

Efterfølgende kontrol (6)

Revision og gennemgang

Formål

Betalingernes lovlighed/formelle rigtighed

Transaktionernes lovlighed inden betaling

Oversigt over den finansielle situation/signaler om usædvanlige forhold

Lovligheden af gegnnemførelsesorganisationernes udgifter

Oversigt over den finansielle situation/signaler om usædvanlige forhold

kvalitetskontrol af interne kontroller

Lovligheden af gennemførelsesorganisationernes udgifter

Lovligheden af Kommissionens betalinger/kontrol af finanssystemer

Undersøgelser af de interne

Forpligtelse/grundlag

Finansforord-ningen/Europe- Aid's regler

Finansforord-nnigen/Europe- Aid's interne regler

Finansforordningen

Delegationernes revisionsplaner/finansieringsaftaler/kontrakter

EuropeAid's interne regler/direktoratet

Direktoratets regler/interne kontrolstandarder

EuropeAid's revisionsplan

Finansforordningen/Europe- Aid's interne regler

Finansforordningen/IRE's arbejdsplan

Igangsat af:

Tredjeparts betalingsanmodning

Direktoratet

Delegationerne

Delegationerne/gennemførelsesorganisationerne

Finansenheden

Finansenheden

Finansenheden

FFK

IRE

Revisionsmandatet godkendt af Kommissionen/Delegationen

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

ja

Ikke relevant

Ikke relevant

Ja eller ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Udført af:

Tekniske enheder og finansenheder

Finansenheden

Delegationen

Eksterne revisorer

Finansenheden

Finansenheden

Finansenheden/Eksterne revisorer

FFK

IRE

Resultaterne meddeles til:

Resultaterne registreres i regnskabs-systemet

Direktøren

Delegationernes finansenheder

Delegationernes finansenheder

Lederen af enheden/direktøren

Lederen af enheden/direktøren

Lederen af enheden/direktøren

Generaldirektøren/direktøren

Generaldirektørenl

Fulgt op af:

Ikke relevant

Den anvisningsberettigede

Delegationernes finansenheder

Delegationernes finansenheder/gennemførelsesorganisationerne

Lederen af enheden

Delegationen/lederen af enheden/direktøren

Delegationen

Den anvisningsberettigede

Direktøren/direktø-rerne/delegationerne

Den interne revisionstjeneste

| 7.25. | I 2003 foretog Kommissionens interne revisionstjeneste dybtgående revision af Samarbejdskontoret EuropeAid's interne kontrolsystem. Revisorerne konstaterede, at de interne kontrolsystemer i Kommissionen i Bruxelles og i delegationerne var blevet styrket væsentligt, og at de som helhed betragtet fungerede tilfredsstillende. De kritiserede imidlertid, at der ikke var nogen sammenhæng mellem de mange forskellige kontrolsystemer, og at kapaciteten hos revisionsenhederne i direktoraternes finansenheder ikke var udnyttet fuldt ud. Revisorerne anbefalede også væsentlige forbedringer af finansdatabasen CRIS og af delegationernes ledelsesrapporteringssystem. Disse resultater stemmer stort set overens med Rettens revisionsresultater (jf. punkt 7.15-7.20, 7.22-7.24 og 7.48). Den interne revisionstjenestes revision omfattede ikke gennemførelsesorganisationerne. |
| --- | --- |

7.25.

I 2003 foretog Kommissionens interne revisionstjeneste dybtgående revision af Samarbejdskontoret EuropeAid's interne kontrolsystem. Revisorerne konstaterede, at de interne kontrolsystemer i Kommissionen i Bruxelles og i delegationerne var blevet styrket væsentligt, og at de som helhed betragtet fungerede tilfredsstillende. De kritiserede imidlertid, at der ikke var nogen sammenhæng mellem de mange forskellige kontrolsystemer, og at kapaciteten hos revisionsenhederne i direktoraternes finansenheder ikke var udnyttet fuldt ud. Revisorerne anbefalede også væsentlige forbedringer af finansdatabasen CRIS og af delegationernes ledelsesrapporteringssystem. Disse resultater stemmer stort set overens med Rettens revisionsresultater (jf. punkt 7.15-7.20, 7.22-7.24 og 7.48). Den interne revisionstjenestes revision omfattede ikke gennemførelsesorganisationerne.

| 7.25. | Den gennemgribende IAS-baserede revision af EuropeAid giver rimelig sikkerhed for, at de interne kontrolordninger generelt er fyldestgørende. |
| --- | --- |

7.25.

Den gennemgribende IAS-baserede revision af EuropeAid giver rimelig sikkerhed for, at de interne kontrolordninger generelt er fyldestgørende.

Som led i denne gennemgribende revision blev der — hvor dette var formålstjenligt — fremsat anbefalinger til, hvordan EuropeAid's interne kontrolsystem kan forbedres yderligere.

Overvågnings- og kontrolsystemerne på delegationsniveau

| 7.26. | Retten har aflagt revisionsbesøg i seks delegationer (Albanien, Indonesien, Marokko, Peru, Sydafrika og Ukraine) og i den forbindelse vurderet overvågnings- og kontrolsystemerne og revideret et antal transaktioner, som Samarbejdskontoret EuropeAid var anvisningsberettiget ved delegation for. |
| --- | --- |

7.26.

Retten har aflagt revisionsbesøg i seks delegationer (Albanien, Indonesien, Marokko, Peru, Sydafrika og Ukraine) og i den forbindelse vurderet overvågnings- og kontrolsystemerne og revideret et antal transaktioner, som Samarbejdskontoret EuropeAid var anvisningsberettiget ved delegation for.

Samfundet af uafhængige stater og den vestlige del af Balkan-regionen

| 7.27. | Forvaltningen af gennemførelsen af bistanden til tredjelande blev overdraget delegationen i Ukraine i 2003, og de foreskrevne overvågnings- og kontrolsystemer fungerede hele dette år. Det fremgik af den foreløbige vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i delegationen, at procedurerne generelt var tilfredsstillende. |
| --- | --- |

7.27.

Forvaltningen af gennemførelsen af bistanden til tredjelande blev overdraget delegationen i Ukraine i 2003, og de foreskrevne overvågnings- og kontrolsystemer fungerede hele dette år. Det fremgik af den foreløbige vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i delegationen, at procedurerne generelt var tilfredsstillende.

| 7.28. | Forvaltningen af gennemførelsen af bistanden til tredjelande blev overdraget delegationen i Albanien i 2003, men på grund af specielle omstændigheder var man ikke nået ret langt i denne proces. Derfor kunne Retten kun foretage en meget begrænset undersøgelse. I denne foreløbige vurdering blev der ikke konstateret større svagheder ved de anvendte procedurer. |
| --- | --- |

7.28.

Forvaltningen af gennemførelsen af bistanden til tredjelande blev overdraget delegationen i Albanien i 2003, men på grund af specielle omstændigheder var man ikke nået ret langt i denne proces. Derfor kunne Retten kun foretage en meget begrænset undersøgelse. I denne foreløbige vurdering blev der ikke konstateret større svagheder ved de anvendte procedurer.

Asien, Latinamerika, Middelhavslandene (MEDA) og Sydafrika

| 7.29. | Forvaltningen af gennemførelsen af bistanden til tredjelande var overdraget fuldt ud til alle fire reviderede delegationer (Indonesien, Marokko, Peru og Sydafrika) i 2003, og de foreskrevne overvågnings- og kontrolsystemer fungerede hele året igennem. Det fremgik af gennemgangen af overvågnings- og kontrolsystemerne i delegationerne, at de anvendte procedurer generelt kunne give sikkerhed for, at de transaktioner, Kommissionen havde bearbejdet, var lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

7.29.

Forvaltningen af gennemførelsen af bistanden til tredjelande var overdraget fuldt ud til alle fire reviderede delegationer (Indonesien, Marokko, Peru og Sydafrika) i 2003, og de foreskrevne overvågnings- og kontrolsystemer fungerede hele året igennem. Det fremgik af gennemgangen af overvågnings- og kontrolsystemerne i delegationerne, at de anvendte procedurer generelt kunne give sikkerhed for, at de transaktioner, Kommissionen havde bearbejdet, var lovlige og formelt rigtige.

| 7.30. | I de lande, som var omfattet af Rettens revision, blev der gennemgået 12 eksterne revisioner af gennemførelsesorganisationer. Det fremgik af denne gennemgang og af resultaterne af de kontroller, der var foretaget af nogle af de projekter, som havde være genstand for denne eksterne revision, at de eksterne revisionsrapporter var af tilfredsstillende kvalitet, når de eksterne revisorers specifikke revisionsmandat blev taget i betragtning. Nogle af revisionsmandaterne, som ikke var fastsat eller godkendt af Kommissionen, fastsatte ikke udtrykkeligt, at revisionerne skulle omfatte en undersøgelse af, om EU-støttebetingelserne og specielt EU-reglerne for indgåelse af aftaler var fulgt. I tre af de fire tilfælde, hvor mandatet omfattede kontrol af, at EU's støttebetingelser var overholdt, var der under den eksterne revision blevet konstateret regelstridige udgifter. |
| --- | --- |

7.30.

I de lande, som var omfattet af Rettens revision, blev der gennemgået 12 eksterne revisioner af gennemførelsesorganisationer. Det fremgik af denne gennemgang og af resultaterne af de kontroller, der var foretaget af nogle af de projekter, som havde være genstand for denne eksterne revision, at de eksterne revisionsrapporter var af tilfredsstillende kvalitet, når de eksterne revisorers specifikke revisionsmandat blev taget i betragtning. Nogle af revisionsmandaterne, som ikke var fastsat eller godkendt af Kommissionen, fastsatte ikke udtrykkeligt, at revisionerne skulle omfatte en undersøgelse af, om EU-støttebetingelserne og specielt EU-reglerne for indgåelse af aftaler var fulgt. I tre af de fire tilfælde, hvor mandatet omfattede kontrol af, at EU's støttebetingelser var overholdt, var der under den eksterne revision blevet konstateret regelstridige udgifter.

| 7.30. | Bestemmelserne om, hvilke revisionskrav der gælder i forbindelse med finansielle aftaler og/eller kontrakter, og om disses omfang og sigte, er fastsat i de pågældende aftaler/kontrakter. EuropeAid søger løbende at forbedre disse retsakter. Det kan således nævnes, at der for visse typer kontrakter i 2003 indførtes pligt til at bruge professionelle revisorer. De store forskelle i arbejdet og forskellene i de bestemmelser, der gælder herfor, nødvendiggør imidlertid målrettede forbedringer, og sådanne forbedringer gennemføres sædvanligvis i forbindelse med revisionen af retsakterne. EuropeAid lægger stor vægt på arbejdet på i højere grad at lade revisionen foretage af de gennemførende organisationer, da dette er et vigtigt element i den bredere kontrol af den eksterne bistand. |
| --- | --- |

7.30.

Bestemmelserne om, hvilke revisionskrav der gælder i forbindelse med finansielle aftaler og/eller kontrakter, og om disses omfang og sigte, er fastsat i de pågældende aftaler/kontrakter. EuropeAid søger løbende at forbedre disse retsakter. Det kan således nævnes, at der for visse typer kontrakter i 2003 indførtes pligt til at bruge professionelle revisorer. De store forskelle i arbejdet og forskellene i de bestemmelser, der gælder herfor, nødvendiggør imidlertid målrettede forbedringer, og sådanne forbedringer gennemføres sædvanligvis i forbindelse med revisionen af retsakterne. EuropeAid lægger stor vægt på arbejdet på i højere grad at lade revisionen foretage af de gennemførende organisationer, da dette er et vigtigt element i den bredere kontrol af den eksterne bistand.

| 7.31. | To af de reviderede delegationer (Sydafrika og Marokko) havde indført en procedure for opfølgning af eksterne revisioner. |
| --- | --- |

7.31.

To af de reviderede delegationer (Sydafrika og Marokko) havde indført en procedure for opfølgning af eksterne revisioner.

| 7.31. | Opfølgning af revisionsresultaterne indgår blandt linjeforvaltningsfunktionerne både i delegationerne og i Kommissionen i Bruxelles. Alle revisionsrapporter bør behandles med den fornødne opmærksomhed og opfølgning. Visse oplysninger hentes i CRIS Audit, bl.a. vedrørende revisionsarbejdet, der iværksættes som led i de årlige revisionsplaner samt andre revisioner, der iværksættes af Kommissionen i Bruxelles og delegationerne. |
| --- | --- |

7.31.

Opfølgning af revisionsresultaterne indgår blandt linjeforvaltningsfunktionerne både i delegationerne og i Kommissionen i Bruxelles. Alle revisionsrapporter bør behandles med den fornødne opmærksomhed og opfølgning. Visse oplysninger hentes i CRIS Audit, bl.a. vedrørende revisionsarbejdet, der iværksættes som led i de årlige revisionsplaner samt andre revisioner, der iværksættes af Kommissionen i Bruxelles og delegationerne.

| 7.32. | Normalt indeholder projektfinansieringsaftalerne bestemmelser om, at der skal anvendes eksterne revisorer, og også bestemmelser om, hvordan de udpeges. Sådanne bestemmelser er ofte upræcist formuleret. Indtil maj 2003 havde Kommissionen ikke givet klare retningslinjer, f.eks. i form af standardrevisionsmandater, og derfor var gennemførelsesorganisationerne meget frit stillet med hensyn til valg af eksterne revisorer, og hvordan de skulle finansieres, og med hensyn til fastsættelse af målene. |
| --- | --- |

7.32.

Normalt indeholder projektfinansieringsaftalerne bestemmelser om, at der skal anvendes eksterne revisorer, og også bestemmelser om, hvordan de udpeges. Sådanne bestemmelser er ofte upræcist formuleret. Indtil maj 2003 havde Kommissionen ikke givet klare retningslinjer, f.eks. i form af standardrevisionsmandater, og derfor var gennemførelsesorganisationerne meget frit stillet med hensyn til valg af eksterne revisorer, og hvordan de skulle finansieres, og med hensyn til fastsættelse af målene.

| 7.32. | Revisionsretten henviser her til certificeringsrevisioner, dvs. revisioner, som er nødvendige i medfør af finansielle aftaler og/eller kontrakter. Der er gennemført forbedringer på dette felt, bl.a. ved at man har indføjet specifikke krav til retningslinjer og opgavebeskrivelser, samt revisorernes faglige kompetence og/eller har undersøgt, om det er nødvendigt at lade revisorerne godkende af delegationen. |
| --- | --- |

7.32.

Revisionsretten henviser her til certificeringsrevisioner, dvs. revisioner, som er nødvendige i medfør af finansielle aftaler og/eller kontrakter. Der er gennemført forbedringer på dette felt, bl.a. ved at man har indføjet specifikke krav til retningslinjer og opgavebeskrivelser, samt revisorernes faglige kompetence og/eller har undersøgt, om det er nødvendigt at lade revisorerne godkende af delegationen.

Revision af transaktioner

Revision af transaktioner gennemført centralt i Bruxelles

| 7.33. | Blandt de større kontrahenter blev der udtaget en stikprøve på 22 betalinger, endvidere blev der blandt de projekter, hvor forvaltningen ikke var dekoncentreret, og som var blevet revideret på stedet, udvalgt to betalinger. Større kontrahenter er de organisationer, som tegnede sig for den største samlede finansiering i regnskabsåret. |
| --- | --- |

7.33.

Blandt de større kontrahenter blev der udtaget en stikprøve på 22 betalinger, endvidere blev der blandt de projekter, hvor forvaltningen ikke var dekoncentreret, og som var blevet revideret på stedet, udvalgt to betalinger. Større kontrahenter er de organisationer, som tegnede sig for den største samlede finansiering i regnskabsåret.

| 7.34. | I forbindelse med 10 af de i alt 24 betalinger (hovedsagelig internationale organisationer) havde Kommissionen foretaget betalingen på grundlag af dokumentation, som gennemførelsesorganisationerne havde fremlagt. I forbindelse med de resterende 14 betalinger var der foretaget mere indgående kontrol. Bl.a. havde enten Kommissionen eller eksterne revisorer foretaget kontrol på projektniveau. |
| --- | --- |

7.34.

I forbindelse med 10 af de i alt 24 betalinger (hovedsagelig internationale organisationer) havde Kommissionen foretaget betalingen på grundlag af dokumentation, som gennemførelsesorganisationerne havde fremlagt. I forbindelse med de resterende 14 betalinger var der foretaget mere indgående kontrol. Bl.a. havde enten Kommissionen eller eksterne revisorer foretaget kontrol på projektniveau.

| 7.34. | Alle de af Revisionsretten reviderede udbetalinger er foretaget under overholdelse af de fastsatte kontraktlige bestemmelser og er lovmæssige og korrekte. |
| --- | --- |

7.34.

Alle de af Revisionsretten reviderede udbetalinger er foretaget under overholdelse af de fastsatte kontraktlige bestemmelser og er lovmæssige og korrekte.

Revision af transaktioner gennemført på delegationsniveau

| 7.35. | I hver af de delegationer, der var omfattet af Rettens revision, reviderede Retten en stikprøve af transaktioner, som var gennemført på delegationsniveau. I stikprøverne indgik i alt 41 betalinger og 6 udbud. |
| --- | --- |

7.35.

I hver af de delegationer, der var omfattet af Rettens revision, reviderede Retten en stikprøve af transaktioner, som var gennemført på delegationsniveau. I stikprøverne indgik i alt 41 betalinger og 6 udbud.

| 7.36. | Rettens revision i modtagerlandene omfattede betalinger til projekter, som delegationerne var ansvarlige for. Ved revisionen påvistes der kun et lavt niveau for uregelmæssigheder. Det skyldes til dels de forhold, der påpeges i punkt 7.24. |
| --- | --- |

7.36.

Rettens revision i modtagerlandene omfattede betalinger til projekter, som delegationerne var ansvarlige for. Ved revisionen påvistes der kun et lavt niveau for uregelmæssigheder. Det skyldes til dels de forhold, der påpeges i punkt 7.24.

Gennemførelsesorganisationerne

| 7.37. | Retten foretog stedlig revision af 13 projekter. Revisionen foregik hos gennemførelsesorganisationerne, hvor der blev kontrolleret en stikprøve på i alt 215 transaktioner. Sigtet med kontrollen var at få bekræftet, at de interne kontrolsystemer fungerede. |
| --- | --- |

7.37.

Retten foretog stedlig revision af 13 projekter. Revisionen foregik hos gennemførelsesorganisationerne, hvor der blev kontrolleret en stikprøve på i alt 215 transaktioner. Sigtet med kontrollen var at få bekræftet, at de interne kontrolsystemer fungerede.

| 7.38. | I 6 af de 13 gennemførelsesorganisationer, som Retten aflagde revisionsbesøg, fandt den under revisionen af projekterne svagheder ved de interne kontroller, der skulle give sikkerhed for, at kontraktbestemmelserne var overholdt. I de fleste tilfælde var der tale om, at de procedurer for indgåelse af kontrakter, som Kommissionen havde fastsat, ikke var overholdt, og at der ikke fandtes relevant underliggende dokumentation. |
| --- | --- |

7.38.

I 6 af de 13 gennemførelsesorganisationer, som Retten aflagde revisionsbesøg, fandt den under revisionen af projekterne svagheder ved de interne kontroller, der skulle give sikkerhed for, at kontraktbestemmelserne var overholdt. I de fleste tilfælde var der tale om, at de procedurer for indgåelse af kontrakter, som Kommissionen havde fastsat, ikke var overholdt, og at der ikke fandtes relevant underliggende dokumentation.

| 7.38. | Formålet med Kommissionens tilsyns- og kontrolordninger er at sikre, at kontraktpartnerne (ngo'erne, samt de offentlige projektforvaltningsinstanser) overholder kravene i kontrakterne. Eftersyn og revision af kontraktpartnernes interne kontrolordninger sker på grundlag af risikoanalyser, da en detaljeret gennemgang af deres generelle interne kontrolordninger i mange tilfælde ville være en uforholdsmæssig stor opgave oven i den normale kontrol af, om udbetalingerne er lovmæssige og korrekte. |
| --- | --- |

7.38.

Formålet med Kommissionens tilsyns- og kontrolordninger er at sikre, at kontraktpartnerne (ngo'erne, samt de offentlige projektforvaltningsinstanser) overholder kravene i kontrakterne. Eftersyn og revision af kontraktpartnernes interne kontrolordninger sker på grundlag af risikoanalyser, da en detaljeret gennemgang af deres generelle interne kontrolordninger i mange tilfælde ville være en uforholdsmæssig stor opgave oven i den normale kontrol af, om udbetalingerne er lovmæssige og korrekte.

Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at projektforvaltningsafdelingernes og ngo'ernes overholdelse af procedurerne for udbud og offentlige indkøb stadig giver anledning til bekymring. Efter decentralisering af projekterne kan de enkelte delegationer selv iværksætte en strengere kontrol på stedet. Hertil kommer, at projektkontiene siden juni 2003 som fastsat i de reviderede bestemmelser for gavebistandskontrakter har været genstand for revision inden den endelige udbetaling.

| 7.39. | Der blev fundet et betydeligt antal uregelmæssigheder i de transaktioner, der blev revideret på projektniveau. De hyppigste former for uregelmæssigheder var regelstridige procedurer for indgåelse af kontrakter (konstateret i forbindelse med 5 af de 13 projekter, der blev revideret på stedet), utilstrækkelig underliggende dokumentation (5 af de 13 reviderede projekter) og udgifter, der ikke var støtteberettigede (5 af de 13 projekter). |
| --- | --- |

7.39.

Der blev fundet et betydeligt antal uregelmæssigheder i de transaktioner, der blev revideret på projektniveau. De hyppigste former for uregelmæssigheder var regelstridige procedurer for indgåelse af kontrakter (konstateret i forbindelse med 5 af de 13 projekter, der blev revideret på stedet), utilstrækkelig underliggende dokumentation (5 af de 13 reviderede projekter) og udgifter, der ikke var støtteberettigede (5 af de 13 projekter).

| 7.39. | Kommissionen har ikke blot sørget for at forbedre den kontrol, der omhandles i svaret på pkt. 7.38, men har også taget skridt til at rette de specifikke uregelmæssigheder, som Revisionsretten har påvist. |
| --- | --- |

7.39.

Kommissionen har ikke blot sørget for at forbedre den kontrol, der omhandles i svaret på pkt. 7.38, men har også taget skridt til at rette de specifikke uregelmæssigheder, som Revisionsretten har påvist.

Analyse af de årlige aktivitetsrapporter og af erklæringerne fra de anvisningsberettigede ved delegation

| 7.40. | Retten har gennemgået de årlige aktivitetsrapporter og erklæringerne fra generaldirektøren for Samarbejdskontoret EuropeAid og direktøren for Kontoret for Humanitær Bistand. Retten koncentrerede sin gennemgang om de dele af rapporterne, som vedrørte Kommissionens opfølgning af Revisionsrettens anbefalinger, de dele, som vedrørte Kommissionens interne revisorer, og de aktioner, der er opført i Kommissionens handlingsplan (vedføjet som bilag til sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter for 2002 (1 2 3 4 5 7)), og de dele, der vedrørte de interne kontrolstandarder. Retten undersøgte, om og i hvilket omfang de erklæringer, generaldirektøren og direktøren havde afgivet om de kontrolprocedurer, der skal give sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, var begrundede og byggede på tilstrækkeligt bevis. |
| --- | --- |

7.40.

Retten har gennemgået de årlige aktivitetsrapporter og erklæringerne fra generaldirektøren for Samarbejdskontoret EuropeAid og direktøren for Kontoret for Humanitær Bistand. Retten koncentrerede sin gennemgang om de dele af rapporterne, som vedrørte Kommissionens opfølgning af Revisionsrettens anbefalinger, de dele, som vedrørte Kommissionens interne revisorer, og de aktioner, der er opført i Kommissionens handlingsplan (vedføjet som bilag til sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter for 2002 (1 2 3 4 5 7)), og de dele, der vedrørte de interne kontrolstandarder. Retten undersøgte, om og i hvilket omfang de erklæringer, generaldirektøren og direktøren havde afgivet om de kontrolprocedurer, der skal give sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, var begrundede og byggede på tilstrækkeligt bevis.

| 7.41. | Generelt var oplysningerne i rapporterne rigtige og gav et retvisende billede af de foranstaltninger, der var truffet i forbindelse med opfølgningen af handlingsplanerne og implementeringen af de interne kontrolstandarder. Både Kontoret for Humanitær Bistand og Samarbejdskontoret EuropeAid har truffet egnede foranstaltninger til at få afhjulpet mangler, som blev konstateret i 2002, og til at få implementeret de interne kontrolstandarder fuldt ud, og til at få dem forbedret. Det oplyses også korrekt i Samarbejdskontoret EuropeAid's rapport, at de interne kontrolstandarder er ved at blive implementeret på delegationsniveau. Samarbejdskontoret EuropeAid anfører som indirekte svar på Rettens anbefalinger i årsberetningen for 2002 (punkt 7.44) også i sin rapport, at der er truffet skridt til at få projekterne revideret mere regelmæssigt. |
| --- | --- |

7.41.

Generelt var oplysningerne i rapporterne rigtige og gav et retvisende billede af de foranstaltninger, der var truffet i forbindelse med opfølgningen af handlingsplanerne og implementeringen af de interne kontrolstandarder. Både Kontoret for Humanitær Bistand og Samarbejdskontoret EuropeAid har truffet egnede foranstaltninger til at få afhjulpet mangler, som blev konstateret i 2002, og til at få implementeret de interne kontrolstandarder fuldt ud, og til at få dem forbedret. Det oplyses også korrekt i Samarbejdskontoret EuropeAid's rapport, at de interne kontrolstandarder er ved at blive implementeret på delegationsniveau. Samarbejdskontoret EuropeAid anfører som indirekte svar på Rettens anbefalinger i årsberetningen for 2002 (punkt 7.44) også i sin rapport, at der er truffet skridt til at få projekterne revideret mere regelmæssigt.

| 7.42. | Aktion 2 i Kommissionens handlingsplan for 2001 gik ud på, at tjenestegrenene med ansvar for de eksterne forbindelser skulle undersøge mulighederne for synergi mellem deres organisationsstrukturer og foretage en risikoanalyse af deres aktiviteter, specielt området direkte budgetstøtte. Som nævnt i Kommissionens sammenfatning af de årlige aktivitetsrapporter for 2002 har »de kompetente kommissærer besluttet at bevare organisationen i sin nuværende form for at få mere tid til reformen af den eksterne støtte«. Vurderingen af risiciene forbundet med den eksterne støtte og specielt med budgetstøtten blev gennemført i 2003 (jf. også punkt 7.12). |
| --- | --- |

7.42.

Aktion 2 i Kommissionens handlingsplan for 2001 gik ud på, at tjenestegrenene med ansvar for de eksterne forbindelser skulle undersøge mulighederne for synergi mellem deres organisationsstrukturer og foretage en risikoanalyse af deres aktiviteter, specielt området direkte budgetstøtte. Som nævnt i Kommissionens sammenfatning af de årlige aktivitetsrapporter for 2002 har »de kompetente kommissærer besluttet at bevare organisationen i sin nuværende form for at få mere tid til reformen af den eksterne støtte«. Vurderingen af risiciene forbundet med den eksterne støtte og specielt med budgetstøtten blev gennemført i 2003 (jf. også punkt 7.12).

| 7.43. | De årlige aktivitetsrapporter skal indeholde en vurdering af de interne kontrolsystemer. Kontoret for Humanitær Bistand har beskrevet de centrale systemer og vurderet de forskellige elementer, mens Samarbejdskontoret EuropeAid kun beskriver elementerne i systemerne uden at sige noget om, hvorvidt og i hvilket omfang systemerne fungerer, som de skal. |
| --- | --- |

7.43.

De årlige aktivitetsrapporter skal indeholde en vurdering af de interne kontrolsystemer. Kontoret for Humanitær Bistand har beskrevet de centrale systemer og vurderet de forskellige elementer, mens Samarbejdskontoret EuropeAid kun beskriver elementerne i systemerne uden at sige noget om, hvorvidt og i hvilket omfang systemerne fungerer, som de skal.

| 7.43. | I begyndelsen af 2004 blev der foretaget en undersøgelse af, hvor effektivt de forskellige kontrolordninger fungerer, hvilket afspejledes i EuropeAid-generaldirektoratets erklæring. I 2004 blev der udarbejdet en oversigt med en redegørelse for, hvordan de forskellige kontrolordninger fungerer. |
| --- | --- |

7.43.

I begyndelsen af 2004 blev der foretaget en undersøgelse af, hvor effektivt de forskellige kontrolordninger fungerer, hvilket afspejledes i EuropeAid-generaldirektoratets erklæring. I 2004 blev der udarbejdet en oversigt med en redegørelse for, hvordan de forskellige kontrolordninger fungerer.

| 7.44. | I 2003 skulle delegationerne for første gang rapportere til Kommissionen i Bruxelles om de gennemførte eksterne revisioner (i de rapporter, de indsendte i januar 2004), og det var også første gang, delegationerne udtrykkeligt var anmodet om at rapportere om aspekterne lovlighed og formel rigtighed og om de foranstaltninger, der var truffet i denne forbindelse. Selv om der var tale om en vigtig forbedring i forhold til 2002, indsendte kun et meget begrænset antal delegationer andet end generelle oplysninger om spørgsmål vedrørende lovlighed og formel rigtighed, og kvaliteten af oplysningerne om de eksterne revisioner varierede betydeligt. |
| --- | --- |

7.44.

I 2003 skulle delegationerne for første gang rapportere til Kommissionen i Bruxelles om de gennemførte eksterne revisioner (i de rapporter, de indsendte i januar 2004), og det var også første gang, delegationerne udtrykkeligt var anmodet om at rapportere om aspekterne lovlighed og formel rigtighed og om de foranstaltninger, der var truffet i denne forbindelse. Selv om der var tale om en vigtig forbedring i forhold til 2002, indsendte kun et meget begrænset antal delegationer andet end generelle oplysninger om spørgsmål vedrørende lovlighed og formel rigtighed, og kvaliteten af oplysningerne om de eksterne revisioner varierede betydeligt.

| 7.44. | Med udgangspunkt i tidligere erfaringer indgår revisionsinformationen nu i ledelsesrapporterne om ekstern bistand. Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at denne inddragelse af revisionsinformationen er en forbedring. Det forventes, at informationen med tiden vil blive mere komplet, og at dens kvalitet vil blive bedre. |
| --- | --- |

7.44.

Med udgangspunkt i tidligere erfaringer indgår revisionsinformationen nu i ledelsesrapporterne om ekstern bistand. Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at denne inddragelse af revisionsinformationen er en forbedring. Det forventes, at informationen med tiden vil blive mere komplet, og at dens kvalitet vil blive bedre.

Det er tanken, at rapporterne ikke skal være detaljerede, men blot give et overblik over de enkelte projekter.

| 7.45. | I den årlige aktivitetsrapport er der en beskrivelse af de interne kontrolsystemer (jf. punkt 7.43). Disse systemer er navnlig rettet mod transaktionerne mellem Kommissionen og gennemførelsesorganisationerne og fungerer generelt tilfredsstillende. Selv om systemet med revision af gennemførelsesorganisationerne er blevet forbedret betydeligt siden 2002, blev revisionsberetningerne stadig ikke anvendt i en sådan udstrækning, og der blev ikke fulgt op på dem i en sådan udstrækning, at der på dette grundlag kunne afgives en erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, som gennemførelsesorganisationerne har forvaltet. I juli 2004 vedtog Kommissionen en revisionsstrategi. |
| --- | --- |

7.45.

I den årlige aktivitetsrapport er der en beskrivelse af de interne kontrolsystemer (jf. punkt 7.43). Disse systemer er navnlig rettet mod transaktionerne mellem Kommissionen og gennemførelsesorganisationerne og fungerer generelt tilfredsstillende. Selv om systemet med revision af gennemførelsesorganisationerne er blevet forbedret betydeligt siden 2002, blev revisionsberetningerne stadig ikke anvendt i en sådan udstrækning, og der blev ikke fulgt op på dem i en sådan udstrækning, at der på dette grundlag kunne afgives en erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, som gennemførelsesorganisationerne har forvaltet. I juli 2004 vedtog Kommissionen en revisionsstrategi.

| 7.45. | De vigtigste elementer i den overordnede strategi — bl.a. årsrevisionsplaner, metoder, faglig uddannelse mv. — blev realiseret allerede i 2003. Den overordnede strategi blev i juli 2004 formaliseret i ét enkelt dokument. De gennemførte forbedringer omfatter ændringer af standardretsakterne (jf. punkt 7.30), forberedelse af forskellige redskaber (rammekontrakter, metodevejledning, samt faglig uddannelse) og iværksættelse af årsrevisionsprogrammer for 2003 og 2004 på basis af samme metode og risikoanalyse. |
| --- | --- |

7.45.

De vigtigste elementer i den overordnede strategi — bl.a. årsrevisionsplaner, metoder, faglig uddannelse mv. — blev realiseret allerede i 2003. Den overordnede strategi blev i juli 2004 formaliseret i ét enkelt dokument. De gennemførte forbedringer omfatter ændringer af standardretsakterne (jf. punkt 7.30), forberedelse af forskellige redskaber (rammekontrakter, metodevejledning, samt faglig uddannelse) og iværksættelse af årsrevisionsprogrammer for 2003 og 2004 på basis af samme metode og risikoanalyse.

Ekstern revision er ikke den eneste måde at øge sikkerheden på. Andre elementer såsom valgfri forhåndskontrol, efterfølgende transaktionskontrol, besøg på stedet og tilsynsrapporter har også en vigtig funktion.

Disse kontrolordninger blev i generaldirektoratets erklæring betragtet som fyldestgørende med hensyn til overholdelsen af de overordnede sikkerhedskrav.

For så vidt angår brug og opfølgning af revisionsrapporter, kan det nævnes, at indførelsen af nye hjælpemidler (bl.a. CRIS Audit) vil bidrage til en bedre formidling af information vedrørende revisionsresultater på centralt plan og et bedre fremtidigt grundlag for revisionsstrategien og udvælgelsen af, hvilke transaktioner der bør indgå i revisionsplanen. Som nævnt tidligere indgår opfølgningen af revisionsresultater blandt linjeforvaltningsfunktionerne i delegationerne og i Kommissionen i Bruxelles. Revisionsplanlægning og projektgodkendelse følges godt ad, hvilket giver et bedre udbytte med hensyn til udnyttelsen af resultaterne. Revisionen er således helt integreret i den samlede projektforvaltningscyklus.

| 7.46. | Finansdatabasen CRIS og de interne rapporteringssystemer giver endnu ikke tilstrækkelige oplysninger om resultaterne af revisionerne af udgifter, som gennemførelsesorganisationerne har afholdt. |
| --- | --- |

7.46.

Finansdatabasen CRIS og de interne rapporteringssystemer giver endnu ikke tilstrækkelige oplysninger om resultaterne af revisionerne af udgifter, som gennemførelsesorganisationerne har afholdt.

| 7.46. | Kommissionen planlægger at udvide CRIS' funktioner, således at der åbnes mulighed for indlæsning af revisionskrav, og hvordan de gennemførende organisationer overholder disse. |
| --- | --- |

7.46.

Kommissionen planlægger at udvide CRIS' funktioner, således at der åbnes mulighed for indlæsning af revisionskrav, og hvordan de gennemførende organisationer overholder disse.

| 7.47. | Generaldirektøren for Samarbejdskontoret EuropeAid havde et forbehold i sin erklæring. Det vedrørte partnerskabsbetingelserne for en sammenslutning af ngo'er, der arbejdede inden for fødevarehjælp og fødevaresikkerhed. Erklæringen giver ikke fyldestgørende oplysninger om det underliggende problem, og det præciseres ikke, hvilke finansielle følger det kunne have. Da denne årsberetning blev udarbejdet, var Kommissionen ved at undersøge sagen og kunne ikke give yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

7.47.

Generaldirektøren for Samarbejdskontoret EuropeAid havde et forbehold i sin erklæring. Det vedrørte partnerskabsbetingelserne for en sammenslutning af ngo'er, der arbejdede inden for fødevarehjælp og fødevaresikkerhed. Erklæringen giver ikke fyldestgørende oplysninger om det underliggende problem, og det præciseres ikke, hvilke finansielle følger det kunne have. Da denne årsberetning blev udarbejdet, var Kommissionen ved at undersøge sagen og kunne ikke give yderligere oplysninger.

| 7.47. | Efter at man i 2003 indkredsede det problem, der gav anledning til forbehold, har man truffet flere forskellige foranstaltninger bl.a. for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser, sikre kontinuiteten i det arbejde, der udføres af ngo'erne, og sørge for, at de juridiske forpligtelser, som Kommissionen har påtaget sig, overholdes. |
| --- | --- |

7.47.

Efter at man i 2003 indkredsede det problem, der gav anledning til forbehold, har man truffet flere forskellige foranstaltninger bl.a. for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser, sikre kontinuiteten i det arbejde, der udføres af ngo'erne, og sørge for, at de juridiske forpligtelser, som Kommissionen har påtaget sig, overholdes.

Undersøgelsen er endnu ikke afsluttet; Kommissionen vil holde Revisionsretten underrettet om, hvorledes denne sag udvikler sig.

| 7.48. | Generaldirektøren for Samarbejdskontoret EuropeAid har i sin erklæring fulgt standardformuleringen og erklærer, at han har fået rimelig sikkerhed for, at de indførte kontrolprocedurer giver passende sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, og at hans vurdering er baseret på eget skøn og på de oplysninger, han har fået forelagt. Denne erklæring er berettiget, for så vidt angår de systemer, som skal give sikkerhed for, at betalingerne fra Bruxelles og fra delegationerne til gennemførelsesorganisationerne er lovlige og formelt rigtige. Retten konstaterede imidlertid, at de systemer, som skal kontrollere lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der ligger til grund for de finansrapporter, som gennemførelsesorganisationerne indsender, endnu ikke fungerer godt nok. |
| --- | --- |

7.48.

Generaldirektøren for Samarbejdskontoret EuropeAid har i sin erklæring fulgt standardformuleringen og erklærer, at han har fået rimelig sikkerhed for, at de indførte kontrolprocedurer giver passende sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, og at hans vurdering er baseret på eget skøn og på de oplysninger, han har fået forelagt. Denne erklæring er berettiget, for så vidt angår de systemer, som skal give sikkerhed for, at betalingerne fra Bruxelles og fra delegationerne til gennemførelsesorganisationerne er lovlige og formelt rigtige. Retten konstaterede imidlertid, at de systemer, som skal kontrollere lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der ligger til grund for de finansrapporter, som gennemførelsesorganisationerne indsender, endnu ikke fungerer godt nok.

| 7.48. | Kommissionen er enig i, at systemkomponenterne i den interne kontrol både kan og bør forbedres. Generaldirektøren rådede i 2003 over de tilsyns- og kontrolsystemer, der var nødvendige for at kunne give en rimelig garanti for, at de transaktioner, der var blevet udført af EuropeAid i 2003, både var lovmæssige og korrekte. |
| --- | --- |

7.48.

Kommissionen er enig i, at systemkomponenterne i den interne kontrol både kan og bør forbedres. Generaldirektøren rådede i 2003 over de tilsyns- og kontrolsystemer, der var nødvendige for at kunne give en rimelig garanti for, at de transaktioner, der var blevet udført af EuropeAid i 2003, både var lovmæssige og korrekte.

I svaret på de foregående punkter har Kommissionen gjort rede for, hvilke aspekter af revisionssystemet der bør udvikles yderligere. Revisionsretten har konstateret, hvorledes EuropeAid med tiden har gjort fremskridt på dette felt. Revisioner er et ekstra sikringselement oven i kontrollen af de fysiske realiteter og den formelle rigtighed; de gennemføres alene af Kommissionens tjenestegrene, forud for de udbetalinger, der sker via de finansielle kredsløb, som er etableret i overensstemmelse med kravene i den nye finansforordning, når betalingsordren udstedes. Af andre ekstra sikringselementer kan også nævnes revisionen af den årlige revisionsplan, den efterfølgende transaktionskontrol, samt inspektionen på stedet og tilsynsrapporterne.

Arbejdet på løbende at forbedre den interne revision inden for rammerne af samtlige de elementer, der indgår i kontrollen af transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, må videreføres; risikokontrollen kan som følge af de enkelte risicis forskelligartede karakter nemlig ikke baseres på et enkelt element i kontrolsystemet, men må baseres på en harmoniseret kombination af forskellige elementer.

Konklusion

| 7.49. | 2003 var det år, hvor den nye finansforordning trådte i kraft, og dekoncentreringen af forvaltningen af de geografiske programmer blev ført til ende. Der er stor forskel på, hvor godt det er lykkedes de forskellige delegationer og direktoraterne under Samarbejdskontoret EuropeAid at finde frem til en afbalanceret kombination af kontroller, undersøgelser, stedlige kontroller, eksterne revisioner og intern revision. |
| --- | --- |

7.49.

2003 var det år, hvor den nye finansforordning trådte i kraft, og dekoncentreringen af forvaltningen af de geografiske programmer blev ført til ende. Der er stor forskel på, hvor godt det er lykkedes de forskellige delegationer og direktoraterne under Samarbejdskontoret EuropeAid at finde frem til en afbalanceret kombination af kontroller, undersøgelser, stedlige kontroller, eksterne revisioner og intern revision.

| 7.49. | I forbindelse med reformen af forvaltningen af den eksterne støtte, har Kommissionen opstillet det mål, at samtlige geografiske og tematiske programmer inden udgangen af 2004 skal være overgået til 78 delegationer. Hvad angår forvaltningen af geografiske programmer var dette allerede sket pr. 31. december 2003 i 61 delegationer, dvs. samtlige Cards-, Tacis-, Meda-, Ala- og EPRD-programmer. Decentraliseringen af de tematiske linjer, som startede i 2003, fortsætter i 2004. Kombinationen af forskellige kontroloperationer, tilsyn, inspektioner og revisioner tager højde for og er i overensstemmelse med tjenestegrenenes forskellige krav for så vidt angår afviklingen af decentraliseringsprocessen. |
| --- | --- |

7.49.

I forbindelse med reformen af forvaltningen af den eksterne støtte, har Kommissionen opstillet det mål, at samtlige geografiske og tematiske programmer inden udgangen af 2004 skal være overgået til 78 delegationer. Hvad angår forvaltningen af geografiske programmer var dette allerede sket pr. 31. december 2003 i 61 delegationer, dvs. samtlige Cards-, Tacis-, Meda-, Ala- og EPRD-programmer. Decentraliseringen af de tematiske linjer, som startede i 2003, fortsætter i 2004. Kombinationen af forskellige kontroloperationer, tilsyn, inspektioner og revisioner tager højde for og er i overensstemmelse med tjenestegrenenes forskellige krav for så vidt angår afviklingen af decentraliseringsprocessen.

| 7.50. | Retten konstaterede under revisionen kun få fejl i transaktionerne gennemført på kommissionsniveau i Bruxelles og på delegationsniveau (jf. punkt 7.34 og 7.36). Men hos de organisationer, der gennemfører projekterne, blev der fundet svagheder ved de interne kontroller og et relativt højt antal uregelmæssigheder (jf. punkt 7.39). Det viser, at det er nødvendigt at anlægge en samlet strategi for overvågningen, kontrollen og revisionen af disse organisationer. |
| --- | --- |

7.50.

Retten konstaterede under revisionen kun få fejl i transaktionerne gennemført på kommissionsniveau i Bruxelles og på delegationsniveau (jf. punkt 7.34 og 7.36). Men hos de organisationer, der gennemfører projekterne, blev der fundet svagheder ved de interne kontroller og et relativt højt antal uregelmæssigheder (jf. punkt 7.39). Det viser, at det er nødvendigt at anlægge en samlet strategi for overvågningen, kontrollen og revisionen af disse organisationer.

| 7.50. | Gennem de seneste år er kvaliteten af Kommissionens kontrol blevet bedre takket være anvendelsen af standarddokumenter for kontrakter, gavebistand og finansieringsaftaler. Udbetalingerne og kontrollen af bilagene sker som fastsat i finansforordningerne. Bestemmelserne i kontrakterne vedrørende certificeringsrevision er også blevet forbedret (se svaret på punkt 7.30 og 7.32). Strategien for den eksterne revision er også blevet styrket ved indførelsen af årlige revisionsplaner — der baseres på risikoanalyser — og revisioner, der kan iværksættes såvel af Kommissionen i Bruxelles som af delegationerne (se også svaret på punkt 7.45). |
| --- | --- |

7.50.

Gennem de seneste år er kvaliteten af Kommissionens kontrol blevet bedre takket være anvendelsen af standarddokumenter for kontrakter, gavebistand og finansieringsaftaler. Udbetalingerne og kontrollen af bilagene sker som fastsat i finansforordningerne. Bestemmelserne i kontrakterne vedrørende certificeringsrevision er også blevet forbedret (se svaret på punkt 7.30 og 7.32). Strategien for den eksterne revision er også blevet styrket ved indførelsen af årlige revisionsplaner — der baseres på risikoanalyser — og revisioner, der kan iværksættes såvel af Kommissionen i Bruxelles som af delegationerne (se også svaret på punkt 7.45).

| 7.51. | Både Kontoret for Humanitær Bistand og Samarbejdskontoret EuropeAid beskrev deres interne kontrolsystemer i den årlige aktivitetsrapport. Men Samarbejdskontoret EuropeAid's årlige aktivitetsrapport og generaldirektørens erklæring kan ikke give Retten sikkerhed for, at de underliggende transaktioner, som gennemførelsesorganisationerne har været ansvarlige for, er lovlige og formelt rigtige (jf. punkt 7.19 og 7.45), fordi meget vigtige overvågnings- og kontrolsystemer endnu ikke fungerede fuldt ud. |
| --- | --- |

7.51.

Både Kontoret for Humanitær Bistand og Samarbejdskontoret EuropeAid beskrev deres interne kontrolsystemer i den årlige aktivitetsrapport. Men Samarbejdskontoret EuropeAid's årlige aktivitetsrapport og generaldirektørens erklæring kan ikke give Retten sikkerhed for, at de underliggende transaktioner, som gennemførelsesorganisationerne har været ansvarlige for, er lovlige og formelt rigtige (jf. punkt 7.19 og 7.45), fordi meget vigtige overvågnings- og kontrolsystemer endnu ikke fungerede fuldt ud.

| 7.51. | De grundlæggende tilsyns- og kontrolordninger for EuropeAid blev iværksat i 2003. Disse kontrolordninger blev i generaldirektørens erklæring betragtet som fyldestgørende med hensyn til overholdelsen af de overordnede sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

7.51.

De grundlæggende tilsyns- og kontrolordninger for EuropeAid blev iværksat i 2003. Disse kontrolordninger blev i generaldirektørens erklæring betragtet som fyldestgørende med hensyn til overholdelsen af de overordnede sikkerhedskrav.

Der henvises endvidere til svaret på punkt 7.45 og 7.48.

Anbefalinger

| 7.52. | Retten anbefaler, at der fastlægges en revisionsstrategi på grundlag af risikoanalyse og de krav, gennemførelsesorganisationerne skal opfylde i henhold til indgåede aftaler, som det også er anført i den interne revisionsenheds seneste rapport om EuropeAid's interne kontrolstandarder (jf. punkt 7.21). Delegationerne bør systematisk sende deres revisionsprogrammer, -rapporter og -resultater til Kommissionen i Bruxelles - en sådan regel er indført med virkning fra 2004. Samme regel bør gælde for de revisioner, som delegationerne får gennemført i henhold til kontrakt. EuropeAid i Bruxelles bør koncentrere overvågningen om de oplysninger, delegationerne sender ind, og disse oplysninger bør efterprøves i forbindelse med de centrale enheders revisioner af delegationerne (jf. punkt 7.18). Revisioner af gennemførelsesorganisationerne, som Kommissionen i Bruxelles foranlediger gennemført, bør i princippet kun omfatte de projekter og programmer, som den er direkte ansvarlig for at gennemføre, med andre ord de »ikke-dekoncentrerede« projekter. Så længe et sådant system ikke fungerer fuldt ud, bør generaldirektøren anføre en bemærkning herom i sin årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

7.52.

Retten anbefaler, at der fastlægges en revisionsstrategi på grundlag af risikoanalyse og de krav, gennemførelsesorganisationerne skal opfylde i henhold til indgåede aftaler, som det også er anført i den interne revisionsenheds seneste rapport om EuropeAid's interne kontrolstandarder (jf. punkt 7.21). Delegationerne bør systematisk sende deres revisionsprogrammer, -rapporter og -resultater til Kommissionen i Bruxelles - en sådan regel er indført med virkning fra 2004. Samme regel bør gælde for de revisioner, som delegationerne får gennemført i henhold til kontrakt. EuropeAid i Bruxelles bør koncentrere overvågningen om de oplysninger, delegationerne sender ind, og disse oplysninger bør efterprøves i forbindelse med de centrale enheders revisioner af delegationerne (jf. punkt 7.18). Revisioner af gennemførelsesorganisationerne, som Kommissionen i Bruxelles foranlediger gennemført, bør i princippet kun omfatte de projekter og programmer, som den er direkte ansvarlig for at gennemføre, med andre ord de »ikke-dekoncentrerede« projekter. Så længe et sådant system ikke fungerer fuldt ud, bør generaldirektøren anføre en bemærkning herom i sin årlige aktivitetsrapport.

| 7.52. | De vigtigste elementer i den overordnede strategi — bl.a. årsrevisionsplaner, metoder, faglig uddannelse mv. — var blevet realiseret allerede i 2003. I juli 2004 fik den overordnede strategi sin formelle udformning i ét enkelt dokument. Revisionsrapporter indgår nu som et obligatorisk element i de rapporter, delegationerne udarbejder over forvaltningen af den eksterne bistand (EAMR). Indførelsen af nye hjælpemidler, såsom CRIS Audit, forventes at bidrage til en yderligere forbedring af udvekslingen af oplysninger om revisionsresultater på centralt plan, bl.a. takket være et bedre fremtidigt grundlag for revisionsstrategien og udvælgelsen af, hvilke transaktioner der bør indgå i revisionsplanen. |
| --- | --- |

7.52.

De vigtigste elementer i den overordnede strategi — bl.a. årsrevisionsplaner, metoder, faglig uddannelse mv. — var blevet realiseret allerede i 2003. I juli 2004 fik den overordnede strategi sin formelle udformning i ét enkelt dokument. Revisionsrapporter indgår nu som et obligatorisk element i de rapporter, delegationerne udarbejder over forvaltningen af den eksterne bistand (EAMR). Indførelsen af nye hjælpemidler, såsom CRIS Audit, forventes at bidrage til en yderligere forbedring af udvekslingen af oplysninger om revisionsresultater på centralt plan, bl.a. takket være et bedre fremtidigt grundlag for revisionsstrategien og udvælgelsen af, hvilke transaktioner der bør indgå i revisionsplanen.

De nuværende systemer betragtes som adækvate med hensyn til tilvejebringelsen af den fornødne overordnede sikkerhed som omhandlet i generaldirektoratets erklæring.

Kommissionen er enig i, at revisionen af de uddelegerede opgaver i princippet bør iværksættes af de pågældende delegationer selv. Det er imidlertid også nødvendigt, at Kommissionen i Bruxelles kan iværksætte revision af de uddelegerede opgaver i form af ad hoc-revision eller som følge af tilsynskrav.

| 7.53. | Samarbejdskontoret EuropeAid bør definere sin overvågnings- og kontrolstrategi mere præcist, og strategien bør afklare de centrale tjenesters og delegationernes funktioner og opgaver (jf. punkt 7.23). Som et led i denne strategi bør ledelsesinformationssystemet udbygges, så det bliver nemmere at foretage overvågning og kontrol (jf. punkt 7.14, 7.15 og 7.46). |
| --- | --- |

7.53.

Samarbejdskontoret EuropeAid bør definere sin overvågnings- og kontrolstrategi mere præcist, og strategien bør afklare de centrale tjenesters og delegationernes funktioner og opgaver (jf. punkt 7.23). Som et led i denne strategi bør ledelsesinformationssystemet udbygges, så det bliver nemmere at foretage overvågning og kontrol (jf. punkt 7.14, 7.15 og 7.46).

| 7.53. | Kommissionen er enig i, at det vil være nyttigt at formalisere og konsolidere den overordnede strategi i ét enkelt dokument. |
| --- | --- |

7.53.

Kommissionen er enig i, at det vil være nyttigt at formalisere og konsolidere den overordnede strategi i ét enkelt dokument.

Hvad angår forvaltningsinformationssystemet vil Kommissionen arbejde videre på en yderligere forbedring af CRIS (se svaret på punkt. 7.17).

---

(1)  Jf. den særskilte EUF-beretning.

(2)  Programmer, som finansieres over budgetposter, der er bestemt til bestemte geografiske regioner (Asien, Latinamerika, Middelhavslandene, Østeuropa og Balkan) i modsætning til budgetposter til finansiering af bestemte former for aktioner (f.eks. fødevarehjælp, medfinansiering med ngo'er).

(3)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002).

(4)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 (EFT L 357 af 31.12.2002).

(5)  SEK(2000) 2203.

(6)  En stor procentdel af betalingerne er forskud til gennemførelsesorganisationerne, som på et senere tidspunkt skal forelægge regnskaber over de afholdte udgifter.

(7)  Sammenfatning af generaldirektoraternes og tjenestegrenenes årlige aktivitetsrapporter for 2002; meddelelse fra Kommissionen, KOM(2003) 391 endelig af 9.7.2003.

BILAG

a) Rettens vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i 2003

| | Kontoret for Humanitær bistand | Samarbejdskontoret | Delegationerne |
| --- | --- | --- | --- |
| Det samlede koncept | A | B | — |
| Procedurer og manualer | A | A | A |
| Hvordan fungerer systemerne i praksis? | A | B (1) | B (1) |
| Interne revisioner | B (2) | B (2) | B (2) |
| Ledelsesrapportering | A | B (1) | B |

Kontoret for Humanitær bistand

Samarbejdskontoret

Delegationerne

Det samlede koncept

A

B

—

Procedurer og manualer

A

A

A

Hvordan fungerer systemerne i praksis?

A

B (1)

B (1)

Interne revisioner

B (2)

B (2)

B (2)

Ledelsesrapportering

A

B (1)

B

b) Rettens vurdering af de eksterne revisioner af organisationer, der gennemfører projekter, som EuropeAid finansierer

| Kvalitet | A |
| --- | --- |
| Kvantitet | B (3) |
| Definitionen af revisionsmandatet | B (4) |
| Kommissionens deltagelse i proceduren for udnævnelse af revisorer | B (4) |
| Revisionsområdet dækker udbudsprocedurer | B (4) |
| Rapporteringen af resultaterne af gennemgangen af regnskabssystemet | C |
| Bevis for opfølgning | B |

Kvalitet

A

Kvantitet

B (3)

Definitionen af revisionsmandatet

B (4)

Kommissionens deltagelse i proceduren for udnævnelse af revisorer

B (4)

Revisionsområdet dækker udbudsprocedurer

B (4)

Rapporteringen af resultaterne af gennemgangen af regnskabssystemet

C

Bevis for opfølgning

B

Indikatorer

| Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne |
| --- |
| Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige | A |
| Fungerer, men forbedringer nødvendige | B |
| Fungerer ikke efter hensigten | C |

Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige

A

Fungerer, men forbedringer nødvendige

B

Fungerer ikke efter hensigten

C

c) Centrale områder, som Revisionsretten har fulgt op på i 2003

| | Kontoret for Humanitær Bistand | Samarbejdskontoret EuropeAid | Delegationerne |
| --- | --- | --- | --- |
| Risikoanalyse | Har som i de tidligere år foretaget risikoanalyse. | Har foretaget risikoanalyse som i tidligere år og også den specifikke risikoanalyse, som ikke blev foretaget i 2002 (Handlingsplanen, aktion 2) | — |
| Rapporteringssystemer | Gode standarder. | Der er sket forbedringer i forhold til 2002, men rapporteringssystemerne bør udbygges yderligere. | Delegationerne rapporterer regelmæssigt. |
| Konceptet for eksterne revisioner og kontroller | Konceptet påbegyndt i 2002 og gennemført fuldt ud i 2003. | Konceptet påbegyndt i 2002, udbygget yderligere i 2003, strategidokument i 2004. | — |
| Gennemførelsen af de eksterne revisioner og opfølgningen | Revisionerne var gennemført, og der var fulgt op på dem. | Der var foretaget flere revisioner. Revisionsmandat og opfølgning skal forbedres. | — |

Kontoret for Humanitær Bistand

Samarbejdskontoret EuropeAid

Delegationerne

Risikoanalyse

Har som i de tidligere år foretaget risikoanalyse.

Har foretaget risikoanalyse som i tidligere år og også den specifikke risikoanalyse, som ikke blev foretaget i 2002 (Handlingsplanen, aktion 2)

—

Rapporteringssystemer

Gode standarder.

Der er sket forbedringer i forhold til 2002, men rapporteringssystemerne bør udbygges yderligere.

Delegationerne rapporterer regelmæssigt.

Konceptet for eksterne revisioner og kontroller

Konceptet påbegyndt i 2002 og gennemført fuldt ud i 2003.

Konceptet påbegyndt i 2002, udbygget yderligere i 2003, strategidokument i 2004.

—

Gennemførelsen af de eksterne revisioner og opfølgningen

Revisionerne var gennemført, og der var fulgt op på dem.

Der var foretaget flere revisioner. Revisionsmandat og opfølgning skal forbedres.

—

---

(1)  De fleste elementer fungerer, men bestemte vigtige systemer skal forbedres

(2)  Intern revision koncentrerede sig om systemanalyse og har endnu ikke testet systemer.

(3)  Men i forhold til 2002 er antallet af revisioner steget.

(4)  For eksterne revisioner, som Kommissionen har igangsat, vurderes »definitionen af revisionsmandatet« og »Kommissionens deltagelse i udnævnelsen af revisorer« til at være tilfredsstillende, men for revisioner, som gennemførelsesorganisationerne har igangsat, er forbedringer nødvendige.

KAPITEL 8

Førtiltrædelsesstøtte

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionens omfang og art

Overvågnings- og kontrolsystemer

Forvaltnings- og kontrolsystemer

Phare

ISPA

Sapard

Revision udført af Kommissionen eller på dennes vegne

Phare

ISPA

Sapard

Test af transaktioner

Phare-betalinger

ISPA-betalinger

Sapard-betalinger

De årlige aktivitetsrapporter

Generaldirektoratet for Udvidelse

Generaldirektoratet for Regionalpolitik

Generaldirektoratet for Landbrug

Konklusion

Anbefalinger

Væsentligste bemærkninger i særberetninger

Særberetning nr. 2/2004 »Er Sapard blevet forvaltet godt?«

Særberetning nr. 5/2004 om »Phare-programmet anvendt som støtte til at forberede kandidatlandene på at forvalte strukturfondene«

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 8.1. | Dette kapitel omhandler de instrumenter, der er oprettet med henblik på de lande, der forbereder sig på at tiltræde Den Europæiske Union. Udgiftsområde 7 i de finansielle overslag omfatter bevillingerne til de førtiltrædelsesinstrumenter (Phare, ISPA og Sapard), der er oprettet med henblik på de 10 central- og østeuropæiske kandidatlande, hvoraf de otte tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), og bevillingerne til førtiltrædelsesstøtteprogrammer i de tre middelhavskandidatlande (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

8.1.

Dette kapitel omhandler de instrumenter, der er oprettet med henblik på de lande, der forbereder sig på at tiltræde Den Europæiske Union. Udgiftsområde 7 i de finansielle overslag omfatter bevillingerne til de førtiltrædelsesinstrumenter (Phare, ISPA og Sapard), der er oprettet med henblik på de 10 central- og østeuropæiske kandidatlande, hvoraf de otte tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), og bevillingerne til førtiltrædelsesstøtteprogrammer i de tre middelhavskandidatlande (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31).

| — | Phare-programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), der gennemføres af Generaldirektoratet for Udvidelse, yder støtte til institutionsopbygning og investering. |
| --- | --- |

—

Phare-programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), der gennemføres af Generaldirektoratet for Udvidelse, yder støtte til institutionsopbygning og investering.

| — | ISPA (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), der gennemføres af Generaldirektoratet for Regionalpolitik, er oprettet med henblik på at lette tiltrædelsen på miljø- og transportområdet. |
| --- | --- |

—

ISPA (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), der gennemføres af Generaldirektoratet for Regionalpolitik, er oprettet med henblik på at lette tiltrædelsen på miljø- og transportområdet.

| — | Sapard (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), der gennemføres af Generaldirektoratet for Landbrug, har et tilsvarende mål for landbrugsområdet og udviklingen af landdistrikterne. |
| --- | --- |

—

Sapard (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), der gennemføres af Generaldirektoratet for Landbrug, har et tilsvarende mål for landbrugsområdet og udviklingen af landdistrikterne.

Figur 8.1 og 8.2
  viser forpligtelserne (3 393 millioner euro) og betalingerne (2 240 millioner euro) i 2003 (jf. bemærkningerne om budgetforvaltningen i punkt 2.42-2.46).

Image

Image

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionens omfang og art

| 8.2. | Det overordnede mål for den specifikke vurdering af førtiltrædelsesstøtten i regnskabsåret 2003 var at bidrage til udarbejdelsen af Rettens revisionserklæring med en konklusion om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der er opført under udgiftsområde 7 i de finansielle overslag (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Revisionen omfattede en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (herunder gennemgang af de revisioner, der var udført af Kommissionen eller på dennes vegne, og/eller af rapporterne om disse revisioner), test af transaktioner og gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter fra de berørte generaldirektører. Revisionen blev udført i Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles, i Kommissionens delegationer og hos nationale myndigheder i ni kandidatlande (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Størstedelen af revisionsarbejdet i forbindelse med Sapard blev udført som led i en fuldstændig revision af Sapard, der blev foretaget i 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). |
| --- | --- |

8.2.

Det overordnede mål for den specifikke vurdering af førtiltrædelsesstøtten i regnskabsåret 2003 var at bidrage til udarbejdelsen af Rettens revisionserklæring med en konklusion om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der er opført under udgiftsområde 7 i de finansielle overslag (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Revisionen omfattede en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (herunder gennemgang af de revisioner, der var udført af Kommissionen eller på dennes vegne, og/eller af rapporterne om disse revisioner), test af transaktioner og gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter fra de berørte generaldirektører. Revisionen blev udført i Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles, i Kommissionens delegationer og hos nationale myndigheder i ni kandidatlande (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Størstedelen af revisionsarbejdet i forbindelse med Sapard blev udført som led i en fuldstændig revision af Sapard, der blev foretaget i 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31).

Overvågnings- og kontrolsystemer

Forvaltnings- og kontrolsystemer

Phare

| 8.3. | Hovedparten af Phare-midlerne udbetales på grundlag af kontrakter, som er indgået af gennemførelseskontorer i kandidatlandene, og de dækker betalinger, som disse kontorer har afholdt. Andre kontrakter indgås og forvaltes direkte af Generaldirektoratet for Udvidelse i Bruxelles (centraliseret forvaltning) eller af Kommissionens delegationer i kandidatlandene (delegeret forvaltning). |
| --- | --- |

8.3.

Hovedparten af Phare-midlerne udbetales på grundlag af kontrakter, som er indgået af gennemførelseskontorer i kandidatlandene, og de dækker betalinger, som disse kontorer har afholdt. Andre kontrakter indgås og forvaltes direkte af Generaldirektoratet for Udvidelse i Bruxelles (centraliseret forvaltning) eller af Kommissionens delegationer i kandidatlandene (delegeret forvaltning).

Systemer i kandidatlandene

| 8.4. | I slutningen af 2000 gik Kommissionen i gang med at indføre et fuldt decentraliseret system til gennemførelse af Phare (og ISPA — jf. punkt 8.9). Dette system går under betegnelsen det udvidede decentrale implementeringssystem (EDIS). Under EDIS vil Kommissionen afskaffe delegationernes forudgående kontrol af udbud og kontrakter, men i 2003 var denne kontrol stadig et væsentligt element i kontrolsystemet. På grundlag af en analyse af gennemførelseskontorernes kapacitet vil Kommissionen i hvert enkelt tilfælde træffe beslutning om fuldstændig decentralisering. |
| --- | --- |

8.4.

I slutningen af 2000 gik Kommissionen i gang med at indføre et fuldt decentraliseret system til gennemførelse af Phare (og ISPA — jf. punkt 8.9). Dette system går under betegnelsen det udvidede decentrale implementeringssystem (EDIS). Under EDIS vil Kommissionen afskaffe delegationernes forudgående kontrol af udbud og kontrakter, men i 2003 var denne kontrol stadig et væsentligt element i kontrolsystemet. På grundlag af en analyse af gennemførelseskontorernes kapacitet vil Kommissionen i hvert enkelt tilfælde træffe beslutning om fuldstændig decentralisering.

| 8.4. | Samordningsforordningen ((EF) nr. 1266/1999) åbnede mulighed for at gå over til et fuldt ud decentraliseret gennemførelsessystem, men der blev ikke i lovgivningen fastsat noget egentligt krav herom. Som tilskyndelse til kandidatlandene fremlagde Kommissionen imidlertid i slutningen af 2000 et arbejdsdokument om et fuldstændigt decentraliseret gennemførelsessystem for Phare (se Kommissionens svar på punkt 8.9) — kaldet det udvidede decentrale implementeringssystem (EDIS). |
| --- | --- |

8.4.

Samordningsforordningen ((EF) nr. 1266/1999) åbnede mulighed for at gå over til et fuldt ud decentraliseret gennemførelsessystem, men der blev ikke i lovgivningen fastsat noget egentligt krav herom. Som tilskyndelse til kandidatlandene fremlagde Kommissionen imidlertid i slutningen af 2000 et arbejdsdokument om et fuldstændigt decentraliseret gennemførelsessystem for Phare (se Kommissionens svar på punkt 8.9) — kaldet det udvidede decentrale implementeringssystem (EDIS).

| 8.5. | Overgangen til EDIS er blevet yderligere forsinket (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Ingen gennemførelseskontorer blev godkendt til EDIS i 2003. Ved udgangen af 2003 havde kun seks lande (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) indgivet ansøgning. Den væsentligste årsag til forsinkelsen var, at det gik langsomt med at få gennemført reformen af den interne kontrol i den offentlige sektor i kandidatlandene, og at Kommissionen i begyndelsen var længe om at lægge tilstrækkeligt pres på kandidatlandene. |
| --- | --- |

8.5.

Overgangen til EDIS er blevet yderligere forsinket (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Ingen gennemførelseskontorer blev godkendt til EDIS i 2003. Ved udgangen af 2003 havde kun seks lande (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) indgivet ansøgning. Den væsentligste årsag til forsinkelsen var, at det gik langsomt med at få gennemført reformen af den interne kontrol i den offentlige sektor i kandidatlandene, og at Kommissionen i begyndelsen var længe om at lægge tilstrækkeligt pres på kandidatlandene.

| 8.5. | Der var intet egentligt juridisk krav om EDIS, før Kommissionen indsatte artikel 33 i tiltrædelsesakten for at få et sådant krav indført. Ud over den betydelige tilskyndelse, vejledning og støtte, som Kommissionen proaktivt satsede på, er det derfor ikke klart, hvordan der forinden kunne have været lagt yderligere pres på de suveræne tiltrædelseslande for at få processen fremskyndet. |
| --- | --- |

8.5.

Der var intet egentligt juridisk krav om EDIS, før Kommissionen indsatte artikel 33 i tiltrædelsesakten for at få et sådant krav indført. Ud over den betydelige tilskyndelse, vejledning og støtte, som Kommissionen proaktivt satsede på, er det derfor ikke klart, hvordan der forinden kunne have været lagt yderligere pres på de suveræne tiltrædelseslande for at få processen fremskyndet.

| 8.6. | Forberedelsen af overgangen til EDIS i kandidatlandene har styrket de systemer, der var etableret i 2003 til forvaltning af Phare-midlerne. Men ved Kommissionens revision i slutningen af 2003 og begyndelsen af 2004 blev der konstateret nogle svagheder ved disse nationale systemer. F.eks. var der endnu ikke indgået operationelle aftaler mellem den centrale finansierings- og kontraktsenhed (CFCU) og ressortministerierne, der var ikke nok personale, der var behov for efteruddannelse, og der var endnu ikke vedtaget manualer. |
| --- | --- |

8.6.

Forberedelsen af overgangen til EDIS i kandidatlandene har styrket de systemer, der var etableret i 2003 til forvaltning af Phare-midlerne. Men ved Kommissionens revision i slutningen af 2003 og begyndelsen af 2004 blev der konstateret nogle svagheder ved disse nationale systemer. F.eks. var der endnu ikke indgået operationelle aftaler mellem den centrale finansierings- og kontraktsenhed (CFCU) og ressortministerierne, der var ikke nok personale, der var behov for efteruddannelse, og der var endnu ikke vedtaget manualer.

| 8.6. | Kommissionen har forlangt, at kandidatlandene afhjælper de vigtigste systemsvagheder, der er konstateret ved efterprøvningsrevisionerne, forud for Kommissionens beslutning om EDIS-godkendelse. I selve godkendelsesbeslutningen stilles der desuden krav om yderligere systemforbedringer inden for bestemte frister for at få afhjulpet andre svagheder, der er konstateret ved efterprøvningsrevisionerne. De første seks sådanne godkendelsesbeslutninger er allerede truffet, og de sidste fire forventes truffet inden udgangen af 2004. |
| --- | --- |

8.6.

Kommissionen har forlangt, at kandidatlandene afhjælper de vigtigste systemsvagheder, der er konstateret ved efterprøvningsrevisionerne, forud for Kommissionens beslutning om EDIS-godkendelse. I selve godkendelsesbeslutningen stilles der desuden krav om yderligere systemforbedringer inden for bestemte frister for at få afhjulpet andre svagheder, der er konstateret ved efterprøvningsrevisionerne. De første seks sådanne godkendelsesbeslutninger er allerede truffet, og de sidste fire forventes truffet inden udgangen af 2004.

Medfinansiering

| 8.7. | I Phare-retningslinjerne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) for gennemførelsen af Phare-programmet er det fastsat, at fra og med 2000 skal alle investeringsprojekter, som får støtte fra Phare, medfinansieres med mindst 25 % nationale midler. Systemerne til overvågning og kontrol af medfinansiering er blevet forbedret i 2003: |
| --- | --- |

8.7.

I Phare-retningslinjerne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) for gennemførelsen af Phare-programmet er det fastsat, at fra og med 2000 skal alle investeringsprojekter, som får støtte fra Phare, medfinansieres med mindst 25 % nationale midler. Systemerne til overvågning og kontrol af medfinansiering er blevet forbedret i 2003:

| a) | de nationale fonde (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) skal rapportere om stillingen for den nationale medfinansiering hver gang, de sender en betalingsanmodning til Generaldirektoratet for Udvidelse; |
| --- | --- |

a)

de nationale fonde (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) skal rapportere om stillingen for den nationale medfinansiering hver gang, de sender en betalingsanmodning til Generaldirektoratet for Udvidelse;

| b) | i henhold til kontraktbetingelserne skal de eksterne revisorer, der gennemfører revision ved afslutningen af programmerne, undersøge, om der findes procedurer for overvågning af medfinansieringen, og om de gældende betingelser for medfinansiering er blevet opfyldt. |
| --- | --- |

b)

i henhold til kontraktbetingelserne skal de eksterne revisorer, der gennemfører revision ved afslutningen af programmerne, undersøge, om der findes procedurer for overvågning af medfinansieringen, og om de gældende betingelser for medfinansiering er blevet opfyldt.

Flere af gennemførelseskontorerne kontrollerer imidlertid ikke, om den parallelle medfinansiering (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), som de nationale myndigheder har angivet, dækker udgifter, der opfylder betingelserne i finansieringsaftalen for det pågældende Phare-program. Selv om det er de fælles og de sektorspecifikke tilsynsudvalgs pligt at overvåge medfinansieringen, kan man ikke vide, om modtagerne har opfyldt betingelserne for parallel medfinansiering, før de nationale anvisningsberettigede har udfærdiget de endelige udgiftsanmeldelser, og der er gennemført afslutningsrevisioner.

| 8.7. | Medfinansieringen overvåges under gennemførelsen. Efter en decentralisering kan der imidlertid først opnås sikkerhed for en fuldstændig overholdelse af mange af kravene, og ikke blot medfinansieringen, når der foretages afslutningsrevisioner. |
| --- | --- |

8.7.

Medfinansieringen overvåges under gennemførelsen. Efter en decentralisering kan der imidlertid først opnås sikkerhed for en fuldstændig overholdelse af mange af kravene, og ikke blot medfinansieringen, når der foretages afslutningsrevisioner.

| 8.8. | Kommissionen har ikke som i forbindelse med strukturfondene fastsat klare regler for, hvordan støtteberettigelse til parallel Phare-medfinansiering defineres. Det har undertiden medført, at den nationale medfinansiering var udgifter, der var påløbet, inden finansieringsaftalen blev undertegnet, eller at den nationale medfinansiering var blevet udbetalt så sent, at de berørte projekter blev forsinkede. |
| --- | --- |

8.8.

Kommissionen har ikke som i forbindelse med strukturfondene fastsat klare regler for, hvordan støtteberettigelse til parallel Phare-medfinansiering defineres. Det har undertiden medført, at den nationale medfinansiering var udgifter, der var påløbet, inden finansieringsaftalen blev undertegnet, eller at den nationale medfinansiering var blevet udbetalt så sent, at de berørte projekter blev forsinkede.

| 8.8. | Muligheden for parallel medfinansiering for Phare gav kandidatlandene større fleksibilitet end strukturfondene med hensyn til støtteberettigelse ved opfyldelsen af deres medfinansieringsforpligtelser. På det tidspunkt var de finansielle omkostninger ved forberedelsen af tiltrædelsen en betydelig byrde for disse overgangsøkonomier. Kommissionen mener, at de nævnte situationer var undtagelser og ikke systembetingede. Fra 2002 gjorde Phare-programmeringsvejledningen desuden fælles medfinansiering obligatorisk bortset fra i behørigt begrundede tilfælde, og for fælles medfinansiering gælder de samme støtteberettigelsesregler som for Phare. |
| --- | --- |

8.8.

Muligheden for parallel medfinansiering for Phare gav kandidatlandene større fleksibilitet end strukturfondene med hensyn til støtteberettigelse ved opfyldelsen af deres medfinansieringsforpligtelser. På det tidspunkt var de finansielle omkostninger ved forberedelsen af tiltrædelsen en betydelig byrde for disse overgangsøkonomier. Kommissionen mener, at de nævnte situationer var undtagelser og ikke systembetingede. Fra 2002 gjorde Phare-programmeringsvejledningen desuden fælles medfinansiering obligatorisk bortset fra i behørigt begrundede tilfælde, og for fælles medfinansiering gælder de samme støtteberettigelsesregler som for Phare.

ISPA

Systemer i kandidatlandene

| 8.9. | I henhold til ISPA-forordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) skulle kandidatlandene senest den 1. januar 2002 have indført et egnet forvaltnings- og kontrolsystem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). I 2003 blev ISPA gennemført via et system, hvor Kommissionens delegationer i disse lande foretager forudgående kontrol af alle aftaledokumenter (forhåndsgodkendelse). Som i forbindelse med Phare (jf. punkt 8.4) kan Kommissionen afskaffe denne kontrol, når EDIS indføres. Hvis minimumskriterierne under EDIS er opfyldt, er der sikkerhed for, at ISPA-forordningens krav til forvaltnings- og kontrolsystemerne er opfyldt. |
| --- | --- |

8.9.

I henhold til ISPA-forordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) skulle kandidatlandene senest den 1. januar 2002 have indført et egnet forvaltnings- og kontrolsystem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). I 2003 blev ISPA gennemført via et system, hvor Kommissionens delegationer i disse lande foretager forudgående kontrol af alle aftaledokumenter (forhåndsgodkendelse). Som i forbindelse med Phare (jf. punkt 8.4) kan Kommissionen afskaffe denne kontrol, når EDIS indføres. Hvis minimumskriterierne under EDIS er opfyldt, er der sikkerhed for, at ISPA-forordningens krav til forvaltnings- og kontrolsystemerne er opfyldt.

| 8.9. | EDIS-godkendelse ville have sikret overholdelse af forvaltnings- og kontrolsystemkravet for ISPA, men var ikke den eneste måde, dette krav kunne opfyldes på: den var og forblev frivillig i modsætning til, hvad der gjaldt for Phare (se Kommissionens svar på punkt 8.4). Med støtte fra Kommissionen gjorde kandidatlandene fremskridt med forbedringen af deres systemer for ISPA i hele gennemførelsesperioden uafhængigt af EDIS. I mellemtiden mindskede delegationernes forudgående godkendelse af kontraktindgåelsesdokumenterne risikoen for EF-midlerne. |
| --- | --- |

8.9.

EDIS-godkendelse ville have sikret overholdelse af forvaltnings- og kontrolsystemkravet for ISPA, men var ikke den eneste måde, dette krav kunne opfyldes på: den var og forblev frivillig i modsætning til, hvad der gjaldt for Phare (se Kommissionens svar på punkt 8.4). Med støtte fra Kommissionen gjorde kandidatlandene fremskridt med forbedringen af deres systemer for ISPA i hele gennemførelsesperioden uafhængigt af EDIS. I mellemtiden mindskede delegationernes forudgående godkendelse af kontraktindgåelsesdokumenterne risikoen for EF-midlerne.

| 8.10. | Det er kandidatlandenes ansvar at indføre systemer, der er i overensstemmelse med kravene i ISPA-forordningen, men Kommissionen traf ikke tilstrækkelige foranstaltninger til at sikre, at kandidatlandene opfyldte disse krav inden for tidsfristerne. Pr. 31. december 2003, dvs. to år efter tidsfristens udløb, var ingen af kandidatlandene nået så langt, at alle nationale myndigheder og alle nationale organer, der var involveret i forvaltningen af ISPA (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), opfyldte minimumskravene til systemerne. Hvis Kommissionen havde sikret sig, at der var oprettet pålidelige interne kontrolsystemer, ville det have kunnet begrænse den risiko, som er forbundet med afskaffelsen af Kommissionens delegationers forudgående kontrol ved landenes tiltrædelse, når interne kontrolsystemer skal anvendes i forvaltningen af strukturfondene og Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

8.10.

Det er kandidatlandenes ansvar at indføre systemer, der er i overensstemmelse med kravene i ISPA-forordningen, men Kommissionen traf ikke tilstrækkelige foranstaltninger til at sikre, at kandidatlandene opfyldte disse krav inden for tidsfristerne. Pr. 31. december 2003, dvs. to år efter tidsfristens udløb, var ingen af kandidatlandene nået så langt, at alle nationale myndigheder og alle nationale organer, der var involveret i forvaltningen af ISPA (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), opfyldte minimumskravene til systemerne. Hvis Kommissionen havde sikret sig, at der var oprettet pålidelige interne kontrolsystemer, ville det have kunnet begrænse den risiko, som er forbundet med afskaffelsen af Kommissionens delegationers forudgående kontrol ved landenes tiltrædelse, når interne kontrolsystemer skal anvendes i forvaltningen af strukturfondene og Samhørighedsfonden.

| 8.10. | Ud over at kravene blev fastsat i den finansieringsaftale, der var knyttet til hver enkelt beslutning om støtte, ydede Kommissionen omfattende bistand og vejledning, og fra og med 2001 reviderede den systemerne og sikrede omhyggeligt, at der blev rådet bod på eventuelle konstaterede mangler. Inden tiltrædelsen opnåede en række gennemførelsesorganer i flere af tiltrædelseslandene EDIS-godkendelse, og revisionsarbejdet bekræftede, at mange af organerne opfyldte kravene. |
| --- | --- |

8.10.

Ud over at kravene blev fastsat i den finansieringsaftale, der var knyttet til hver enkelt beslutning om støtte, ydede Kommissionen omfattende bistand og vejledning, og fra og med 2001 reviderede den systemerne og sikrede omhyggeligt, at der blev rådet bod på eventuelle konstaterede mangler. Inden tiltrædelsen opnåede en række gennemførelsesorganer i flere af tiltrædelseslandene EDIS-godkendelse, og revisionsarbejdet bekræftede, at mange af organerne opfyldte kravene.

I tiden op til tiltrædelsen overvågede Kommissionen oprettelsen af systemerne til forvaltning af strukturfondene og Samhørighedsfonden, som erfaringerne fra ISPA og de andre førtiltrædelsesinstrumenter udgjorde et godt grundlag for. Den henviser til kapitel 21-overvågningsrapporten (KOM(2003) 433) og de detaljerede afsnit om forvaltnings- og kontrolsystemer i de nye medlemsstaters strukturfondsprogrammer, som i hovedsagen blev forhandlet i 2003 og godkendt lige efter tiltrædelsen. Kommissionen fortsætter arbejdet med at sikre, at der er etableret passende systemer, for at mindske den risiko, Retten omtaler. Fremskridtene hen imod EDIS-godkendelse tages i betragtning i denne proces.

| 8.11. | Uanset ovenstående har landene gjort en stor indsats for at få oprettet forvaltningsstrukturer, hvor der tidligere ikke fandtes nogen, og de har samtidig forsøgt at få opbygget de interne kontrolmekanismer, der er nødvendige for en effektiv og gennemsigtig forvaltning af ISPA-midlerne. Da Rettens revision fandt sted i begyndelsen af 2004, var nogle af disse mekanismer imidlertid først lige blevet oprettet. De er tilsyneladende godt struktureret, men det er endnu for tidligt at vurdere, om de fungerer ordentligt. |
| --- | --- |

8.11.

Uanset ovenstående har landene gjort en stor indsats for at få oprettet forvaltningsstrukturer, hvor der tidligere ikke fandtes nogen, og de har samtidig forsøgt at få opbygget de interne kontrolmekanismer, der er nødvendige for en effektiv og gennemsigtig forvaltning af ISPA-midlerne. Da Rettens revision fandt sted i begyndelsen af 2004, var nogle af disse mekanismer imidlertid først lige blevet oprettet. De er tilsyneladende godt struktureret, men det er endnu for tidligt at vurdere, om de fungerer ordentligt.

| 8.11. | Kommissionen har revideret anvendelsen af systemerne til forvaltning af ISPA/Samhørighedsfondsprojekter. For strukturfondene planlægger den at indlede dette arbejde i 2005 efter en forudgående vurdering af, om de nye systemer er i overensstemmelse med forordningernes krav. Den overvåger også det revisionsarbejde, de nye medlemsstater selv udfører. |
| --- | --- |

8.11.

Kommissionen har revideret anvendelsen af systemerne til forvaltning af ISPA/Samhørighedsfondsprojekter. For strukturfondene planlægger den at indlede dette arbejde i 2005 efter en forudgående vurdering af, om de nye systemer er i overensstemmelse med forordningernes krav. Den overvåger også det revisionsarbejde, de nye medlemsstater selv udfører.

| 8.12. | De fleste af de besøgte organer var bekymrede over problemerne med at få ansat og holde på kvalificeret personale. Der blev ofte ansat personer, der ikke havde den nødvendige specifikke erfaring. Både Kommissionen og kandidatlandene erkender, at der er behov for et permanent program for personaleudvikling og efteruddannelse. Dertil kommer, at de nationale strukturer ofte i meget vid udstrækning må outsource forberedelsen og forvaltningen af projekter til udenlandske eksperter. Der er endnu ikke gennemført handlingsplaner for videreudvikling af de nationale strukturer med henblik på at mindske denne afhængighed af udenlandske eksperter. |
| --- | --- |

8.12.

De fleste af de besøgte organer var bekymrede over problemerne med at få ansat og holde på kvalificeret personale. Der blev ofte ansat personer, der ikke havde den nødvendige specifikke erfaring. Både Kommissionen og kandidatlandene erkender, at der er behov for et permanent program for personaleudvikling og efteruddannelse. Dertil kommer, at de nationale strukturer ofte i meget vid udstrækning må outsource forberedelsen og forvaltningen af projekter til udenlandske eksperter. Der er endnu ikke gennemført handlingsplaner for videreudvikling af de nationale strukturer med henblik på at mindske denne afhængighed af udenlandske eksperter.

| 8.12. | Et fuldtalligt personale og tilstrækkelig uddannelse var nogle af de spørgsmål, Kommissionen lagde særlig vægt på umiddelbart inden tiltrædelsen. Den ser nøje på de nye medlemsstaters planer på disse områder, når den undersøger deres systemer. I mange af de nye medlemsstater forværres problemet med at få ansat og holde på kvalificeret personale af lønforskellen mellem den offentlige og den private sektor. For ISPA-projekterne var der som følge af de nationale administrationers manglende erfaring ofte ingen anden udvej end at udlicitere noget af arbejdet til konsulenter. Gennemførelsen af ISPA gav i sig selv værdifulde erfaringer på det praktiske plan, da førtiltrædelsesinstrumentet er udformet efter samme model som Samhørighedsfonden. ISPA-midlerne til teknisk bistand blev også i stor udstrækning anvendt til at støtte uddannelse og overførsel af knowhow. |
| --- | --- |

8.12.

Et fuldtalligt personale og tilstrækkelig uddannelse var nogle af de spørgsmål, Kommissionen lagde særlig vægt på umiddelbart inden tiltrædelsen. Den ser nøje på de nye medlemsstaters planer på disse områder, når den undersøger deres systemer. I mange af de nye medlemsstater forværres problemet med at få ansat og holde på kvalificeret personale af lønforskellen mellem den offentlige og den private sektor. For ISPA-projekterne var der som følge af de nationale administrationers manglende erfaring ofte ingen anden udvej end at udlicitere noget af arbejdet til konsulenter. Gennemførelsen af ISPA gav i sig selv værdifulde erfaringer på det praktiske plan, da førtiltrædelsesinstrumentet er udformet efter samme model som Samhørighedsfonden. ISPA-midlerne til teknisk bistand blev også i stor udstrækning anvendt til at støtte uddannelse og overførsel af knowhow.

Kommissionens delegationers forudgående kontrol

| 8.13. | Kommissionens delegationer var forpligtede til at foretage forudgående kontrol, og derfor deltog de aktivt i alle faser af udbuds- og kontraktindgåelsesprocessen. Det store antal anomalier, som delegationerne konstaterede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), viser, at deres forudgående kontrol hidtil har været et absolut nødvendigt kontrolelement i proceduren for indgåelse af aftaler. |
| --- | --- |

8.13.

Kommissionens delegationer var forpligtede til at foretage forudgående kontrol, og derfor deltog de aktivt i alle faser af udbuds- og kontraktindgåelsesprocessen. Det store antal anomalier, som delegationerne konstaterede (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), viser, at deres forudgående kontrol hidtil har været et absolut nødvendigt kontrolelement i proceduren for indgåelse af aftaler.

| 8.14. | Generelt var der sket en forbedring i den måde, Kommissionens delegationer dokumenterede deres arbejde på i 2003. Der var indført checklister, og de fleste af de undersøgte dossierer indeholdt noter, der klart beskrev de problemer, der var konstateret ved den forudgående kontrol. Endvidere fremgik det, at Kommissionens delegationer har en stor arbejdsbyrde, og at de arbejder under stærkt tidspres. Retten konstaterede dog følgende: |
| --- | --- |

8.14.

Generelt var der sket en forbedring i den måde, Kommissionens delegationer dokumenterede deres arbejde på i 2003. Der var indført checklister, og de fleste af de undersøgte dossierer indeholdt noter, der klart beskrev de problemer, der var konstateret ved den forudgående kontrol. Endvidere fremgik det, at Kommissionens delegationer har en stor arbejdsbyrde, og at de arbejder under stærkt tidspres. Retten konstaterede dog følgende:

| 8.14. | |
| --- | --- |

8.14.

| a) | I nogle tilfælde fandtes der ingen dokumentation, der beskrev det udførte arbejde, de problemer, der var dukket op, og hvordan disse problemer var blevet løst (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). |
| --- | --- |

a)

I nogle tilfælde fandtes der ingen dokumentation, der beskrev det udførte arbejde, de problemer, der var dukket op, og hvordan disse problemer var blevet løst (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31).

| a) | Efter Rettens revisioner har delegationerne indført strengere krav om registrering af det udførte arbejde og de løsninger, der er fundet på problemerne. |
| --- | --- |

a)

Efter Rettens revisioner har delegationerne indført strengere krav om registrering af det udførte arbejde og de løsninger, der er fundet på problemerne.

| b) | Det tog ofte for lang tid at give forhåndsgodkendelse. Det skyldtes især, at den dokumentation, der blev indsendt i forbindelse med udbud, var af dårlig kvalitet. I nogle tilfælde skyldtes det dog også ressourcemangel i delegationerne. |
| --- | --- |

b)

Det tog ofte for lang tid at give forhåndsgodkendelse. Det skyldtes især, at den dokumentation, der blev indsendt i forbindelse med udbud, var af dårlig kvalitet. I nogle tilfælde skyldtes det dog også ressourcemangel i delegationerne.

| c) | Kommissionens delegationer havde godkendt evalueringsrapporterne om to forskellige udbud på nogenlunde samme tid — i det ene tilfælde havde evalueringsudvalget forkastet et bud på grund af den kontraktansvarliges nationalitet, og i det andet tilfælde var den samme kontraktansvarlige blevet accepteret. |
| --- | --- |

c)

Kommissionens delegationer havde godkendt evalueringsrapporterne om to forskellige udbud på nogenlunde samme tid — i det ene tilfælde havde evalueringsudvalget forkastet et bud på grund af den kontraktansvarliges nationalitet, og i det andet tilfælde var den samme kontraktansvarlige blevet accepteret.

| c) | Det forhold, at Kommissionens delegation oprindelig godkendte de to rapporter, fik ingen indflydelse på resultatet af udbudsproceduren, da delegationen i det første tilfælde forlangte en ny evaluering foretaget af et nyt evalueringsudvalg, og et andet firma blev valgt. |
| --- | --- |

c)

Det forhold, at Kommissionens delegation oprindelig godkendte de to rapporter, fik ingen indflydelse på resultatet af udbudsproceduren, da delegationen i det første tilfælde forlangte en ny evaluering foretaget af et nyt evalueringsudvalg, og et andet firma blev valgt.

Sapard

| 8.15. | I Sapard-landene refunderer godkendte udbetalende organer de udgifter, som modtagerne har afholdt. De udbetalende organer modtager disse midler gennem en central fond (den nationale fond). |
| --- | --- |

8.15.

I Sapard-landene refunderer godkendte udbetalende organer de udgifter, som modtagerne har afholdt. De udbetalende organer modtager disse midler gennem en central fond (den nationale fond).

| 8.16. | I henhold til internationale aftaler (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) mellem Kommissionen og Sapard-landene skal hvert af disse lande hvert år forelægge Kommissionen en attestering af regnskabet og en revisionsrapport udarbejdet af et attesterende organ. Retten gennemgik de i alt syv rapporter, der forelå fra attesterende organer, og havde samtaler med repræsentanter for de attesterende organer i de fire Sapard-lande, den aflagde revisionsbesøg, og på dette grundlag konkluderede den, at disse revisioner giver Kommissionen rimelig sikkerhed med hensyn til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Retten kunne imidlertid ikke undersøge de tre sidste rapporter, da Kommissionen ikke havde modtaget dem inden fristens udløb (den 30. april 2004). |
| --- | --- |

8.16.

I henhold til internationale aftaler (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) mellem Kommissionen og Sapard-landene skal hvert af disse lande hvert år forelægge Kommissionen en attestering af regnskabet og en revisionsrapport udarbejdet af et attesterende organ. Retten gennemgik de i alt syv rapporter, der forelå fra attesterende organer, og havde samtaler med repræsentanter for de attesterende organer i de fire Sapard-lande, den aflagde revisionsbesøg, og på dette grundlag konkluderede den, at disse revisioner giver Kommissionen rimelig sikkerhed med hensyn til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Retten kunne imidlertid ikke undersøge de tre sidste rapporter, da Kommissionen ikke havde modtaget dem inden fristens udløb (den 30. april 2004).

| 8.16. | Kommissionen har efter Rettens revision modtaget og gennemgået de resterende tre revisionsattester og –rapporter. |
| --- | --- |

8.16.

Kommissionen har efter Rettens revision modtaget og gennemgået de resterende tre revisionsattester og –rapporter.

| 8.17. | Retten gennemgik også de procedurebeskrivelser og checklister, som de udbetalende organer under Sapard anvendte, og den undersøgte en række sager for at teste, om systemerne i kandidatlandene fungerede som dokumenteret. Retten fandt ganske vist fejl (jf. punkt 8.33), men de centrale koncepter var taget med i Sapard-systemerne, procedurerne var veldokumenterede, og de systemer, der fandtes på papiret, fungerede generelt også i praksis. |
| --- | --- |

8.17.

Retten gennemgik også de procedurebeskrivelser og checklister, som de udbetalende organer under Sapard anvendte, og den undersøgte en række sager for at teste, om systemerne i kandidatlandene fungerede som dokumenteret. Retten fandt ganske vist fejl (jf. punkt 8.33), men de centrale koncepter var taget med i Sapard-systemerne, procedurerne var veldokumenterede, og de systemer, der fandtes på papiret, fungerede generelt også i praksis.

Revision udført af Kommissionen eller på dennes vegne

Phare

Kommissionens systemrevision

| 8.18. | Det decentraliserede forvaltningssystem blev indført i kandidatlandene, men der blev ikke gennemført systemrevisioner på det tidspunkt. For at rette op på dette igangsatte Generaldirektoratet for Udvidelse et systemvurderingsprogram. Der blev kun gennemført et begrænset antal revisioner, inden alle ressourcer blev sat ind på fuldførelsen af overgangen til EDIS, og derfor kunne systemrevisionerne ikke bidrage til at give Kommissionen sikkerhed for, at de transaktioner, der var foretaget inden for rammerne af det decentraliserede forvaltningssystem, ikke var behæftet med væsentlige fejl med hensyn til den faktiske gennemførelse, lovligheden og den formelle rigtighed. |
| --- | --- |

8.18.

Det decentraliserede forvaltningssystem blev indført i kandidatlandene, men der blev ikke gennemført systemrevisioner på det tidspunkt. For at rette op på dette igangsatte Generaldirektoratet for Udvidelse et systemvurderingsprogram. Der blev kun gennemført et begrænset antal revisioner, inden alle ressourcer blev sat ind på fuldførelsen af overgangen til EDIS, og derfor kunne systemrevisionerne ikke bidrage til at give Kommissionen sikkerhed for, at de transaktioner, der var foretaget inden for rammerne af det decentraliserede forvaltningssystem, ikke var behæftet med væsentlige fejl med hensyn til den faktiske gennemførelse, lovligheden og den formelle rigtighed.

| 8.18. | Det decentraliserede forvaltningssystem (EDIS) blev indført uden systemrevisioner, fordi der efter den gamle finansforordning ikke blev stillet juridisk krav herom. På grund af EDIS-processens karakter var det kun muligt at foretage et begrænset antal systemrevisioner før 2002. Dette blev nærmere forklaret i Generaldirektoratet Udvidelses forbehold i de årlige erklæringer for 2002 og 2003. På grundlag af den nye finansforordning foretog Kommissionen systemrevisioner inden decentraliseringen i Tyrkiet, og den vil anvende denne fremgangsmåde i alle nye modtagerlande. |
| --- | --- |

8.18.

Det decentraliserede forvaltningssystem (EDIS) blev indført uden systemrevisioner, fordi der efter den gamle finansforordning ikke blev stillet juridisk krav herom. På grund af EDIS-processens karakter var det kun muligt at foretage et begrænset antal systemrevisioner før 2002. Dette blev nærmere forklaret i Generaldirektoratet Udvidelses forbehold i de årlige erklæringer for 2002 og 2003. På grundlag af den nye finansforordning foretog Kommissionen systemrevisioner inden decentraliseringen i Tyrkiet, og den vil anvende denne fremgangsmåde i alle nye modtagerlande.

Revision i forbindelse med afslutningen af programmerne

| 8.19. | I 2001 vedtog Generaldirektoratet for Udvidelse en strategi, der gik ud på at indgå kontrakt med eksterne revisorer om revision i forbindelse med afslutningen af programmerne af en stikprøve, der var udvalgt på grundlag af en risikovurdering, og som dækkede ca. 60 % af værdien af de Phare-programmer, der var gennemført frem til programmeringsåret 1999. |
| --- | --- |

8.19.

I 2001 vedtog Generaldirektoratet for Udvidelse en strategi, der gik ud på at indgå kontrakt med eksterne revisorer om revision i forbindelse med afslutningen af programmerne af en stikprøve, der var udvalgt på grundlag af en risikovurdering, og som dækkede ca. 60 % af værdien af de Phare-programmer, der var gennemført frem til programmeringsåret 1999.

| 8.20. | I april 2004 havde Kommissionen i Bruxelles fået foretaget 86 afslutningsrevisioner, og de dækkede programmer til et samlet beløb af 971 millioner euro. Endvidere havde delegationerne påbegyndt 56 revisioner. De i alt 142 afslutningsrevisioner dækker ca. 42 % af den samlede værdi af de Phare-programmer, der var gennemført frem til programmeringsåret 1999. I april 2004 havde Generaldirektoratet for Udvidelse godkendt 63 rapporter om afslutningsrevisioner (i dette tal indgår ikke de revisioner, som delegationerne og de tidligere tjenester havde igangsat), der dækkede programmer til et samlet beløb af 761 millioner euro. Frem til marts 2004 havde Kommissionen udstedt indtægtsordrer vedrørende tilbagebetaling af 1,9 millioner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). |
| --- | --- |

8.20.

I april 2004 havde Kommissionen i Bruxelles fået foretaget 86 afslutningsrevisioner, og de dækkede programmer til et samlet beløb af 971 millioner euro. Endvidere havde delegationerne påbegyndt 56 revisioner. De i alt 142 afslutningsrevisioner dækker ca. 42 % af den samlede værdi af de Phare-programmer, der var gennemført frem til programmeringsåret 1999. I april 2004 havde Generaldirektoratet for Udvidelse godkendt 63 rapporter om afslutningsrevisioner (i dette tal indgår ikke de revisioner, som delegationerne og de tidligere tjenester havde igangsat), der dækkede programmer til et samlet beløb af 761 millioner euro. Frem til marts 2004 havde Kommissionen udstedt indtægtsordrer vedrørende tilbagebetaling af 1,9 millioner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31).

| 8.21. | På grundlag af en grundig gennemgang af ni tilfældigt udvalgte revisionsrapporter og yderligere oplysninger, der var disponible i Kommissionen, kom Retten til følgende konklusion: |
| --- | --- |

8.21.

På grundlag af en grundig gennemgang af ni tilfældigt udvalgte revisionsrapporter og yderligere oplysninger, der var disponible i Kommissionen, kom Retten til følgende konklusion:

| a) | Fire af de revisionsrapporter, Retten gennemgik, blev ikke afleveret til tiden. Årsagen hertil var navnlig, at det var vanskeligt at få oplysninger fra modtagerne, og ressourcemangel i Generaldirektoratet for Udvidelse. |
| --- | --- |

a)

Fire af de revisionsrapporter, Retten gennemgik, blev ikke afleveret til tiden. Årsagen hertil var navnlig, at det var vanskeligt at få oplysninger fra modtagerne, og ressourcemangel i Generaldirektoratet for Udvidelse.

| b) | Afslutningsrevisionerne var generelt af god kvalitet. I rapporterne blev der påpeget en række finansielle uoverensstemmelser, f.eks. betalinger, der omfattede moms, betalinger afholdt efter sidste frist for udbetaling og mangler i procedurerne for indgåelse af kontrakter. I nogle tilfælde var det ikke muligt at finde de originale bilag. Imidlertid havde ikke alle disse finansielle uoverensstemmelser resulteret i, at der var tilbagesøgt skyldige beløb. |
| --- | --- |

b)

Afslutningsrevisionerne var generelt af god kvalitet. I rapporterne blev der påpeget en række finansielle uoverensstemmelser, f.eks. betalinger, der omfattede moms, betalinger afholdt efter sidste frist for udbetaling og mangler i procedurerne for indgåelse af kontrakter. I nogle tilfælde var det ikke muligt at finde de originale bilag. Imidlertid havde ikke alle disse finansielle uoverensstemmelser resulteret i, at der var tilbagesøgt skyldige beløb.

Revision udført af de nationale fonde i kandidatlandene

| 8.22. | I henhold til det aftalememorandum, som Kommissionen og den nationale fond i hvert kandidatland har undertegnet, skal de nationale fonde hvert år indsende rapporter om de planlagte revisioner og et sammendrag af revisionsresultaterne. Kommissionen har imidlertid ikke i 2003 gjort brug af sammendragene af revisionsresultaterne i sit arbejde med henblik på erklæringen om lovligheden og den formelle rigtighed af Phare-transaktionerne. |
| --- | --- |

8.22.

I henhold til det aftalememorandum, som Kommissionen og den nationale fond i hvert kandidatland har undertegnet, skal de nationale fonde hvert år indsende rapporter om de planlagte revisioner og et sammendrag af revisionsresultaterne. Kommissionen har imidlertid ikke i 2003 gjort brug af sammendragene af revisionsresultaterne i sit arbejde med henblik på erklæringen om lovligheden og den formelle rigtighed af Phare-transaktionerne.

| 8.22. | Kommissionen har ganske rigtigt ikke anvendt sammendragene af resultaterne med henblik på erklæringen, hvilket skyldes rapporternes begrænsede omfang. |
| --- | --- |

8.22.

Kommissionen har ganske rigtigt ikke anvendt sammendragene af resultaterne med henblik på erklæringen, hvilket skyldes rapporternes begrænsede omfang.

ISPA

Kommissionens systemrevision

| 8.23. | Generaldirektoratet for Regionalpolitik gennemførte revision i alle ISPA-kandidatlandene i 2003 og i begyndelsen af 2004. Hovedmålene for revisionen var at vurdere, i hvilket omfang kandidatlandene havde indført forvaltnings- og kontrolsystemer, der opfylde de fastsatte krav (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), og at følge op på og kontrollere, hvor langt kandidatlandene var nået med indførelsen af EDIS. |
| --- | --- |

8.23.

Generaldirektoratet for Regionalpolitik gennemførte revision i alle ISPA-kandidatlandene i 2003 og i begyndelsen af 2004. Hovedmålene for revisionen var at vurdere, i hvilket omfang kandidatlandene havde indført forvaltnings- og kontrolsystemer, der opfylde de fastsatte krav (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), og at følge op på og kontrollere, hvor langt kandidatlandene var nået med indførelsen af EDIS.

| 8.24. | Rettens arbejde tog sigte på at undersøge, om Generaldirektoratet for Regionalpolitik havde udført sit arbejde effektivt, og var i det væsentlige en opfølgning af de revisionsresultater, der var omhandlet i kapitel 8 (ISPA-delen) i årsberetningen for 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). |
| --- | --- |

8.24.

Rettens arbejde tog sigte på at undersøge, om Generaldirektoratet for Regionalpolitik havde udført sit arbejde effektivt, og var i det væsentlige en opfølgning af de revisionsresultater, der var omhandlet i kapitel 8 (ISPA-delen) i årsberetningen for 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31).

| 8.25. | Dokumentationen for planlægningen af revisionerne og de anvendte checklister er væsentligt forbedret siden sidste år. EDIS-checklisterne bør imidlertid udbygges, så de giver en bedre dækning af, hvordan de interne kontrolsystemer fungerer. |
| --- | --- |

8.25.

Dokumentationen for planlægningen af revisionerne og de anvendte checklister er væsentligt forbedret siden sidste år. EDIS-checklisterne bør imidlertid udbygges, så de giver en bedre dækning af, hvordan de interne kontrolsystemer fungerer.

| 8.25. | EDIS-tjeklisterne blev opstillet på et tidspunkt, hvor systemerne i mange af kandidatlandene befandt sig i den indledende fase. Den begrænsede efterprøvning af de interne kontrolsystemer skyldtes, at systemerne på en række områder ikke havde fungeret længe nok til, at der kunne drages konklusioner. Kommissionen har til hensigt at revidere sættet af tjeklister med hensyn til dette punkt i 2004. |
| --- | --- |

8.25.

EDIS-tjeklisterne blev opstillet på et tidspunkt, hvor systemerne i mange af kandidatlandene befandt sig i den indledende fase. Den begrænsede efterprøvning af de interne kontrolsystemer skyldtes, at systemerne på en række områder ikke havde fungeret længe nok til, at der kunne drages konklusioner. Kommissionen har til hensigt at revidere sættet af tjeklister med hensyn til dette punkt i 2004.

| 8.26. | Selv om der er sket forbedringer i forhold til sidste år, var det udførte revisionsarbejde i nogle tilfælde ikke tilstrækkeligt dokumenteret, og i forbindelse med en af de tre undersøgte revisioner var de checklister, der skulle anvendes, kun udfyldt delvist. I disse tilfælde var det derfor ikke muligt at afgøre, om: |
| --- | --- |

8.26.

Selv om der er sket forbedringer i forhold til sidste år, var det udførte revisionsarbejde i nogle tilfælde ikke tilstrækkeligt dokumenteret, og i forbindelse med en af de tre undersøgte revisioner var de checklister, der skulle anvendes, kun udfyldt delvist. I disse tilfælde var det derfor ikke muligt at afgøre, om:

| i) | der var foretaget omhyggelig og fuldstændig revision, og om |
| --- | --- |

i)

der var foretaget omhyggelig og fuldstændig revision, og om

| ii) | alle væsentlige resultater var medtaget i revisionsrapporten. |
| --- | --- |

ii)

alle væsentlige resultater var medtaget i revisionsrapporten.

| 8.26. | Kommissionen er enig i, at henvisningerne i revisionsrapporten til det udførte revisionsarbejde kan forbedres. Kommissionen bestræber sig på at standardisere revisionsmetoderne for de områder af budgettet, hvor forvaltningen er delt. I det af Retten specielt nævnte tilfælde indeholder revisionsrapporten trods de ufuldstændige tjeklister en beskrivelse af det udførte arbejde og en begrundelse for Kommissionens resultater. Den gav derfor et solidt grundlag for revisionserklæringen. |
| --- | --- |

8.26.

Kommissionen er enig i, at henvisningerne i revisionsrapporten til det udførte revisionsarbejde kan forbedres. Kommissionen bestræber sig på at standardisere revisionsmetoderne for de områder af budgettet, hvor forvaltningen er delt. I det af Retten specielt nævnte tilfælde indeholder revisionsrapporten trods de ufuldstændige tjeklister en beskrivelse af det udførte arbejde og en begrundelse for Kommissionens resultater. Den gav derfor et solidt grundlag for revisionserklæringen.

Sapard

Kommissionens revisioner

| 8.27. | Kommissionen gennemfører revision på tre stadier: systemrevision forud for afholdelse af betalinger, kontroltest for at undersøge, om systemerne fungerer efter hensigten, og regnskabsafslutningsrevision ved udgangen af regnskabsåret. Disse revisioner har generelt givet rimelig sikkerhed med hensyn til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

8.27.

Kommissionen gennemfører revision på tre stadier: systemrevision forud for afholdelse af betalinger, kontroltest for at undersøge, om systemerne fungerer efter hensigten, og regnskabsafslutningsrevision ved udgangen af regnskabsåret. Disse revisioner har generelt givet rimelig sikkerhed med hensyn til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed.

| 8.28. | Retten identificerede imidlertid mangler i regnskabsafslutningsrevisionerne i 2003. I tre af de otte lande, hvor Kommissionen gennemførte denne revision, var vigtige dokumenter ikke blevet undersøgt og godkendt, og i fire andre lande var revisionsbeviserne utilstrækkeligt dokumenteret. |
| --- | --- |

8.28.

Retten identificerede imidlertid mangler i regnskabsafslutningsrevisionerne i 2003. I tre af de otte lande, hvor Kommissionen gennemførte denne revision, var vigtige dokumenter ikke blevet undersøgt og godkendt, og i fire andre lande var revisionsbeviserne utilstrækkeligt dokumenteret.

| 8.28. | Kommissionen har sikret, at de vigtigste dokumenter undersøges, men den erkender, at beviserne for efterprøvninger og undersøgelser/overvågning kunne forbedres. |
| --- | --- |

8.28.

Kommissionen har sikret, at de vigtigste dokumenter undersøges, men den erkender, at beviserne for efterprøvninger og undersøgelser/overvågning kunne forbedres.

| 8.29. | Regnskabsafslutningsrevisionerne ligger til grund for Kommissionens beslutning om godkendelse af Sapard-kontorernes regnskaber og Sapard-bankkontiene i euro. Kommissionen kunne ikke overholde den fastsatte tidsfrist, og beslutningen blev truffet med en måneds forsinkelse, den 31. oktober 2003. Ved denne beslutning om regnskabsafslutning godkendte Kommissionen også saldoen på bankkontoen i Rumænien, som den ikke havde gennemført nogen revision af. Man burde ved kontroltjek have fået bekræftet saldoen på bankkontoen på 37,6 millioner euro og de modtagne renter. |
| --- | --- |

8.29.

Regnskabsafslutningsrevisionerne ligger til grund for Kommissionens beslutning om godkendelse af Sapard-kontorernes regnskaber og Sapard-bankkontiene i euro. Kommissionen kunne ikke overholde den fastsatte tidsfrist, og beslutningen blev truffet med en måneds forsinkelse, den 31. oktober 2003. Ved denne beslutning om regnskabsafslutning godkendte Kommissionen også saldoen på bankkontoen i Rumænien, som den ikke havde gennemført nogen revision af. Man burde ved kontroltjek have fået bekræftet saldoen på bankkontoen på 37,6 millioner euro og de modtagne renter.

| 8.29. | Den af Retten omtalte forsinkelse får ingen finansielle følger. For Rumænien var der ingen udgifter i 2002, og Kommissionen gennemgik attesteringsrapporten fra de nationale myndigheder (den rumænske revisionsret). Rapporten indeholdt et afsnit, der bekræftede Sapard-eurokontoen. Kommissionen anså dette for at være tilstrækkeligt til, at den kunne træffe sin beslutning. |
| --- | --- |

8.29.

Den af Retten omtalte forsinkelse får ingen finansielle følger. For Rumænien var der ingen udgifter i 2002, og Kommissionen gennemgik attesteringsrapporten fra de nationale myndigheder (den rumænske revisionsret). Rapporten indeholdt et afsnit, der bekræftede Sapard-eurokontoen. Kommissionen anså dette for at være tilstrækkeligt til, at den kunne træffe sin beslutning.

Test af transaktioner

Phare-betalinger

| 8.30. | Rettens revision i kandidatlandene omfattede 39 Phare-betalinger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) (af en samlet stikprøve på 76 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31)), som gennemførelseskontorerne havde afholdt. Retten fandt syv fejl. Disse fejl, der fortrinsvis var formelle, var, at midler var frigivet for tidligt fra en garantifond, og at der var udbetalt større forskud på en kontrakt end tilladt. Endvidere var der problemer med registrering af den tid, der blev brugt på tjenesteydelseskontrakter, og to tilfælde af ikke-støtteberettigede udgifter på små beløb. Ydermere kunne Retten i to tilfælde ikke få bevis for, at den angivne parallelle medfinansiering havde dækket afholdte udgifter, som opfyldte betingelserne i den relevante finansieringsaftale (jf. punkt 8.7). |
| --- | --- |

8.30.

Rettens revision i kandidatlandene omfattede 39 Phare-betalinger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) (af en samlet stikprøve på 76 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31)), som gennemførelseskontorerne havde afholdt. Retten fandt syv fejl. Disse fejl, der fortrinsvis var formelle, var, at midler var frigivet for tidligt fra en garantifond, og at der var udbetalt større forskud på en kontrakt end tilladt. Endvidere var der problemer med registrering af den tid, der blev brugt på tjenesteydelseskontrakter, og to tilfælde af ikke-støtteberettigede udgifter på små beløb. Ydermere kunne Retten i to tilfælde ikke få bevis for, at den angivne parallelle medfinansiering havde dækket afholdte udgifter, som opfyldte betingelserne i den relevante finansieringsaftale (jf. punkt 8.7).

| 8.30. | Det er Kommissionens opfattelse, at de nævnte formelle fejl i to af de syv tilfælde — frigivelse af garantimidler og udbetaling af forskud — er en skønssag. Under alle omstændigheder er de påviste fejl vedrørende ikke-støtteberettigede udgifter så små, at de ikke kan betragtes som væsentlige. |
| --- | --- |

8.30.

Det er Kommissionens opfattelse, at de nævnte formelle fejl i to af de syv tilfælde — frigivelse af garantimidler og udbetaling af forskud — er en skønssag. Under alle omstændigheder er de påviste fejl vedrørende ikke-støtteberettigede udgifter så små, at de ikke kan betragtes som væsentlige.

ISPA-betalinger

| 8.31. | Under revisionen af en stikprøve på 17 ISPA-betalinger fandt Retten en høj fejlfrekvens (14 fejl i 13 betalinger). I syv tilfælde var forordningens bestemmelser om procedurerne for udbud og kontraktindgåelse ikke overholdt (i to tilfælde kunne det have indvirket væsentligt på resultatet af de pågældende udbud); tre tilfælde vedrørte manglende overholdelse af forordningens krav om, at der skal foretages en vurdering af indvirkningen på miljøet, før et projekt kan godkendes. I to tilfælde var der ved fastsættelsen af støttesatsen ikke taget tilstrækkeligt hensyn til projektets indtægtsskabende potentiale, og i to tilfælde var der anmeldt ikke-støtteberettigede udgifter til Kommissionen — det drejede sig om køb af maskiner og udstyr. |
| --- | --- |

8.31.

Under revisionen af en stikprøve på 17 ISPA-betalinger fandt Retten en høj fejlfrekvens (14 fejl i 13 betalinger). I syv tilfælde var forordningens bestemmelser om procedurerne for udbud og kontraktindgåelse ikke overholdt (i to tilfælde kunne det have indvirket væsentligt på resultatet af de pågældende udbud); tre tilfælde vedrørte manglende overholdelse af forordningens krav om, at der skal foretages en vurdering af indvirkningen på miljøet, før et projekt kan godkendes. I to tilfælde var der ved fastsættelsen af støttesatsen ikke taget tilstrækkeligt hensyn til projektets indtægtsskabende potentiale, og i to tilfælde var der anmeldt ikke-støtteberettigede udgifter til Kommissionen — det drejede sig om køb af maskiner og udstyr.

| 8.31. | En række af de af Retten påpegede fejl har ingen finansielle virkninger og er af formel karakter. |
| --- | --- |

8.31.

En række af de af Retten påpegede fejl har ingen finansielle virkninger og er af formel karakter.

Hvad angår udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurer (syv fejl), er Kommissionen enig i, at retsforskrifterne skal overholdes, og den lægger stor vægt på gennemsigtighed i vurderingen af buddene og behørig dokumentation. Fem af de påståede fejl betragter den imidlertid ikke som væsentlige.

Med hensyn til vurdering af virkningerne for miljøet (tre rapporterede fejl) tillod Kommissionen ganske vist i nogle tilfælde, at dette krav blev opfyldt efter fremlæggelsen af ansøgningen (f.eks. som allerede nævnt i Kommissionens svar på punkt 8.44 i Rettens årsberetning for 2002, når det drejer sig om totalentrepriser, er det ganske enkelt ikke muligt at foretage en fuldstændig VVM, før projektet forelægges til godkendelse), men den sikrede, at VVM-procedurerne fuldt ud var overholdt, inden selve arbejdet påbegyndtes.

Kommissionen mener, at de støttesatser, der blev fastsat i de af Retten omtalte tilfælde (to fejl), var korrekte ud fra alle relevante forhold, der skulle tages i betragtning, herunder potentielle indtægter og den pågældende befolknings betalingsevne. Den erkender imidlertid, at der er muligheder for at standardisere metoderne til fastsættelse af medfinansieringssatserne, og arbejder på dette.

Kommissionen erkender de to fejl vedrørende ikke-støtteberettigede udgifter og har taget skridt til at berigtige de pågældende anmeldelser.

| 8.32. | Dertil kommer, at det er fastsat i reglerne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), at »medmindre der er tale om behørigt begrundede tilfælde, annulleres støtte til foranstaltninger, for hvilke en væsentlig del af arbejdet ikke er påbegyndt to år efter datoen for Kommissionens undertegnelse« (hvilket kan anses for urealistisk, navnlig i tilfælde af store infrastrukturprojekter). Ved infrastrukturprojekter besluttede Kommissionen at acceptere lanceringen af en udbudsprocedure vedrørende de første arbejder som bevis for, at en væsentlig del af arbejdet var påbegyndt. Efter Rettens opfattelse er denne fortolkning ikke i ISPA-forordningens ånd. |
| --- | --- |

8.32.

Dertil kommer, at det er fastsat i reglerne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), at »medmindre der er tale om behørigt begrundede tilfælde, annulleres støtte til foranstaltninger, for hvilke en væsentlig del af arbejdet ikke er påbegyndt to år efter datoen for Kommissionens undertegnelse« (hvilket kan anses for urealistisk, navnlig i tilfælde af store infrastrukturprojekter). Ved infrastrukturprojekter besluttede Kommissionen at acceptere lanceringen af en udbudsprocedure vedrørende de første arbejder som bevis for, at en væsentlig del af arbejdet var påbegyndt. Efter Rettens opfattelse er denne fortolkning ikke i ISPA-forordningens ånd.

| 8.32. | Som også bemærket af Retten kan en toårig frist for påbegyndelse af arbejdet efter godkendelsen af tilskuddet være urealistisk for store infrastrukturprojekter. Kommissionen mener derfor, at iværksættelsen af et udbud vedrørende bygge- og anlægsarbejder er en tilstrækkelig garanti for, at projekterne vil blive gennemført til tiden. |
| --- | --- |

8.32.

Som også bemærket af Retten kan en toårig frist for påbegyndelse af arbejdet efter godkendelsen af tilskuddet være urealistisk for store infrastrukturprojekter. Kommissionen mener derfor, at iværksættelsen af et udbud vedrørende bygge- og anlægsarbejder er en tilstrækkelig garanti for, at projekterne vil blive gennemført til tiden.

Sapard-betalinger

| 8.33. | Ved revisionen undersøgtes en stikprøve på 26 betalinger, der var afholdt i 2003. Stikprøven dækkede de vigtigste foranstaltninger, der var gennemført på tidspunktet for revisionen. Der blev konstateret et stort antal fejl i 13 betalinger. Den væsentligste begrundelse var, at de ansatte i Sapard-landene stadig manglede erfaring. Fejlene var, at procedurerne ikke var overholdt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) (10 tilfælde), at der var betalt moms (4 tilfælde, jf. nedenfor), og at EU’s sundhedskrav ikke var overholdt (3 tilfælde). |
| --- | --- |

8.33.

Ved revisionen undersøgtes en stikprøve på 26 betalinger, der var afholdt i 2003. Stikprøven dækkede de vigtigste foranstaltninger, der var gennemført på tidspunktet for revisionen. Der blev konstateret et stort antal fejl i 13 betalinger. Den væsentligste begrundelse var, at de ansatte i Sapard-landene stadig manglede erfaring. Fejlene var, at procedurerne ikke var overholdt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) (10 tilfælde), at der var betalt moms (4 tilfælde, jf. nedenfor), og at EU’s sundhedskrav ikke var overholdt (3 tilfælde).

| 8.33. | Kommissionen vil undersøge virkningerne af momsen, når programmet er blevet fuldført. Der vil blive foretaget en vurdering i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren, og de relevante konklusioner vil blive draget. På nuværende stadium mener den imidlertid ikke, at den pågældende moms ikke er støtteberettiget. |
| --- | --- |

8.33.

Kommissionen vil undersøge virkningerne af momsen, når programmet er blevet fuldført. Der vil blive foretaget en vurdering i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren, og de relevante konklusioner vil blive draget. På nuværende stadium mener den imidlertid ikke, at den pågældende moms ikke er støtteberettiget.

Kommissionen har foretaget revisioner i alle ti Sapard-lande. I nogle tilfælde har den også konstateret, at kontroldokumentationen bør forbedres, og den har fremsat de nødvendige anbefalinger.

Hvad angår overholdelse af EU’s sundhedskrav, har Kommissionen også konstateret visse problemer med overholdelsen af mindstekravene i Sapard-landene. Den har fremsat anbefalinger om forbedring af systemerne og kontrollen.

Disse konstateringer vil om nødvendigt blive fulgt op under regnskabsafslutningsproceduren.

| 8.34. | Fire af de reviderede betalinger vedrørte foranstaltningen »udvikling og forbedring af landdistrikternes infrastrukturer« i Polen. I alle fire betalinger var medtaget moms, som efter Rettens opfattelse ikke er støtteberettiget (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). I stikprøven drejede det sig ganske vist om et mindre beløb (ca. 11 500 euro), der ikke var støtteberettiget, men i Polen opføres moms systematisk som støtteberettiget udgift under Sapard-projekter. De samlede betalinger til modtagere i Polen, som Kommissionen bogførte i regnskaberne for 2003, beløber sig til 79,6 millioner euro, og Retten anslår momsen i dette beløb til 4,0 millioner euro eller 1,5 % af alle Sapard-betalinger afholdt af Kommissionen i 2003 (herunder forskudsudbetalinger). I april 2004 underrettede den polske nationale anvisningsberettigede generaldirektøren for landbrug om, at det attesterende organ ville afgive en negativ erklæring om regnskaberne for 2003 på grund af et andet problem med støtteberettigelse i forbindelse med moms. |
| --- | --- |

8.34.

Fire af de reviderede betalinger vedrørte foranstaltningen »udvikling og forbedring af landdistrikternes infrastrukturer« i Polen. I alle fire betalinger var medtaget moms, som efter Rettens opfattelse ikke er støtteberettiget (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). I stikprøven drejede det sig ganske vist om et mindre beløb (ca. 11 500 euro), der ikke var støtteberettiget, men i Polen opføres moms systematisk som støtteberettiget udgift under Sapard-projekter. De samlede betalinger til modtagere i Polen, som Kommissionen bogførte i regnskaberne for 2003, beløber sig til 79,6 millioner euro, og Retten anslår momsen i dette beløb til 4,0 millioner euro eller 1,5 % af alle Sapard-betalinger afholdt af Kommissionen i 2003 (herunder forskudsudbetalinger). I april 2004 underrettede den polske nationale anvisningsberettigede generaldirektøren for landbrug om, at det attesterende organ ville afgive en negativ erklæring om regnskaberne for 2003 på grund af et andet problem med støtteberettigelse i forbindelse med moms.

| 8.34. | Med hensyn til moms rejser Revisionsretten to forskellige spørgsmål. Moms er berettiget til EU-medfinansiering, hvis den ikke kan søges godtgjort, på samme måde som det gælder for strukturfondsudgifter. Den eneste forskel er, at der for Sapard yderligere gælder det kriterium, at den ikke må veje uforholdsmæssigt tungt på nogen del af programmet. Det er for tidligt at vurdere, om det er tilfældet. |
| --- | --- |

8.34.

Med hensyn til moms rejser Revisionsretten to forskellige spørgsmål. Moms er berettiget til EU-medfinansiering, hvis den ikke kan søges godtgjort, på samme måde som det gælder for strukturfondsudgifter. Den eneste forskel er, at der for Sapard yderligere gælder det kriterium, at den ikke må veje uforholdsmæssigt tungt på nogen del af programmet. Det er for tidligt at vurdere, om det er tilfældet.

Kommissionen vil undersøge virkningerne af momsen, når programmet er blevet fuldført. Der vil blive foretaget en vurdering i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren, og de relevante konklusioner vil blive draget.

Med hensyn til det spørgsmål, den polske nationale anvisningsberettigede havde rejst, er Kommissionen i gang med at drøfte det med de polske myndigheder.

De årlige aktivitetsrapporter

Generaldirektoratet for Udvidelse

| 8.35. | Generaldirektøren for Generaldirektoratet for Udvidelses aktivitetsrapport indeholder som i 2002 forbehold vedrørende de kontrolprocedurer, der skal give den nødvendige sikkerhed med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed: |
| --- | --- |

8.35.

Generaldirektøren for Generaldirektoratet for Udvidelses aktivitetsrapport indeholder som i 2002 forbehold vedrørende de kontrolprocedurer, der skal give den nødvendige sikkerhed med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed:

| a) | der er en iboende risiko ved de decentrale systemer; |
| --- | --- |

a)

der er en iboende risiko ved de decentrale systemer;

| b) | der er huller i system- og transaktionsrevisionerne og |
| --- | --- |

b)

der er huller i system- og transaktionsrevisionerne og

| c) | der hersker uvished med hensyn til tilgodehavender hos finansielle mellemled. |
| --- | --- |

c)

der hersker uvished med hensyn til tilgodehavender hos finansielle mellemled.

| 8.36. | Problemet med medfinansiering omtales i rapporten i forbindelse med bemærkningerne om forvaltningssystemerne og de interne kontrolsystemer. Kontrollen af parallel medfinansiering er svag (jf. punkt 8.7), og der er en risiko for, at kandidatlandene ikke opfylder medfinansieringsbetingelserne. Dette problem forekommer Retten alvorligt nok til, at generaldirektøren burde have taget forbehold vedrørende dette forhold i erklæringen i den årlige aktivitetsrapport for 2003. |
| --- | --- |

8.36.

Problemet med medfinansiering omtales i rapporten i forbindelse med bemærkningerne om forvaltningssystemerne og de interne kontrolsystemer. Kontrollen af parallel medfinansiering er svag (jf. punkt 8.7), og der er en risiko for, at kandidatlandene ikke opfylder medfinansieringsbetingelserne. Dette problem forekommer Retten alvorligt nok til, at generaldirektøren burde have taget forbehold vedrørende dette forhold i erklæringen i den årlige aktivitetsrapport for 2003.

| 8.36. | Gennemførelsesorganerne bør forbedre kontrollen af parallel medfinansiering på modtagerniveau, og selv om der nok er risiko for, at medfinansieringskravene ikke opfyldes, er der kun ringe risiko for, at dette ikke opdages, og at der ikke træffes afhjælpende foranstaltninger. Kommissionen vil dog yderligere overveje et forbehold, når tiden er inde, og på baggrund af udviklingen. |
| --- | --- |

8.36.

Gennemførelsesorganerne bør forbedre kontrollen af parallel medfinansiering på modtagerniveau, og selv om der nok er risiko for, at medfinansieringskravene ikke opfyldes, er der kun ringe risiko for, at dette ikke opdages, og at der ikke træffes afhjælpende foranstaltninger. Kommissionen vil dog yderligere overveje et forbehold, når tiden er inde, og på baggrund af udviklingen.

Generaldirektoratet for Regionalpolitik

| 8.37. | Generaldirektøren for Generaldirektoratet for Regionalpolitiks erklæring i aktivitetsrapporten for 2003 indeholder et forbehold vedrørende ISPA. Generaldirektøren erklærer, at han ikke har fået rimelig sikkerhed for, at alle de centrale elementer i forvaltnings- og kontrolsystemerne faktisk fungerer i kandidatlandene i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1267/1999. Det gælder dog ikke de nationale organer i tre kandidatlande, som Kommissionen har truffet en EDIS-beslutning om, og det gælder heller ikke for ét kandidatland i dets helhed (Slovenien). |
| --- | --- |

8.37.

Generaldirektøren for Generaldirektoratet for Regionalpolitiks erklæring i aktivitetsrapporten for 2003 indeholder et forbehold vedrørende ISPA. Generaldirektøren erklærer, at han ikke har fået rimelig sikkerhed for, at alle de centrale elementer i forvaltnings- og kontrolsystemerne faktisk fungerer i kandidatlandene i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1267/1999. Det gælder dog ikke de nationale organer i tre kandidatlande, som Kommissionen har truffet en EDIS-beslutning om, og det gælder heller ikke for ét kandidatland i dets helhed (Slovenien).

| 8.38. | De svagheder, Kommissionen konstaterede ved revisionen, nævnes i afsnit 4.1.3 i rapporten, men det ville have været mere nyttigt, hvis rapporten havde omfattet en analyse af hvert kandidatland med en detaljeret redegørelse for de punkter, hvor forordningens bestemmelser endnu ikke var opfyldt. Det ville have vist de risici, Kommissionen var udsat for på dette område. Ganske vist var Slovenien ikke omfattet af det generelle forbehold vedrørende ISPA, men Generaldirektoratet for Regionalpolitiks revision omfattede ikke en undersøgelse af udbuds- og kontraktsystemerne, så det, at Slovenien ikke var omfattet af forbeholdet, skal ikke forstås sådan, at Slovenien fuldt ud opfyldte betingelserne i artikel 9, stk. 1. |
| --- | --- |

8.38.

De svagheder, Kommissionen konstaterede ved revisionen, nævnes i afsnit 4.1.3 i rapporten, men det ville have været mere nyttigt, hvis rapporten havde omfattet en analyse af hvert kandidatland med en detaljeret redegørelse for de punkter, hvor forordningens bestemmelser endnu ikke var opfyldt. Det ville have vist de risici, Kommissionen var udsat for på dette område. Ganske vist var Slovenien ikke omfattet af det generelle forbehold vedrørende ISPA, men Generaldirektoratet for Regionalpolitiks revision omfattede ikke en undersøgelse af udbuds- og kontraktsystemerne, så det, at Slovenien ikke var omfattet af forbeholdet, skal ikke forstås sådan, at Slovenien fuldt ud opfyldte betingelserne i artikel 9, stk. 1.

| 8.38. | Afsnit 4.1.3 i den årlige aktivitetsrapport 2003 fra GD REGIO sammenfatter de væsentlige mangler, der er konstateret i revisionsarbejdet i 2003 i tiltrædelses- og kandidatlandene, og begrunder således de forbehold, generaldirektøren har taget. Samme fremgangsmåde blev anvendt til at begrunde forbeholdene for de pågældende medlemsstater med hensyn til deres forvaltning af EFRU og Samhørighedsfonden. Kommissionen er enig med Retten i dens bemærkning for Sloveniens vedkommende. Den revision, GD REGIO foretog af udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurerne, var begrænset som følge af den forudgående kontrol, Kommissionens delegation havde foretaget. |
| --- | --- |

8.38.

Afsnit 4.1.3 i den årlige aktivitetsrapport 2003 fra GD REGIO sammenfatter de væsentlige mangler, der er konstateret i revisionsarbejdet i 2003 i tiltrædelses- og kandidatlandene, og begrunder således de forbehold, generaldirektøren har taget. Samme fremgangsmåde blev anvendt til at begrunde forbeholdene for de pågældende medlemsstater med hensyn til deres forvaltning af EFRU og Samhørighedsfonden. Kommissionen er enig med Retten i dens bemærkning for Sloveniens vedkommende. Den revision, GD REGIO foretog af udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurerne, var begrænset som følge af den forudgående kontrol, Kommissionens delegation havde foretaget.

Generaldirektoratet for Landbrug

| 8.39. | Den årlige aktivitetsrapport for 2003 fra Generaldirektoratet for Landbrug indeholder ikke et forbehold vedrørende Sapard. Retten anser det for korrekt, fordi de konstaterede fejl er under Kommissionens væsentlighedsgrænse. Generaldirektøren burde imidlertid have anført en bemærkning herom i den årlige aktivitetsrapport, for Retten underrettede i december 2003 Kommissionen om problemet med moms i Polen, og generaldirektøren havde ingen oplysninger om omfanget af dette problem i de øvrige Sapard-lande. |
| --- | --- |

8.39.

Den årlige aktivitetsrapport for 2003 fra Generaldirektoratet for Landbrug indeholder ikke et forbehold vedrørende Sapard. Retten anser det for korrekt, fordi de konstaterede fejl er under Kommissionens væsentlighedsgrænse. Generaldirektøren burde imidlertid have anført en bemærkning herom i den årlige aktivitetsrapport, for Retten underrettede i december 2003 Kommissionen om problemet med moms i Polen, og generaldirektøren havde ingen oplysninger om omfanget af dette problem i de øvrige Sapard-lande.

| 8.39. | GD AGRI omtalte ikke momsspørgsmålet i Polen i den årlige aktivitetsrapport, fordi det ud fra det hidtidige udgiftsniveau ikke mener, at finansieringen af moms i Polen har en uforholdsmæssig virkning for Sapard-programmet og dermed ikke er støtteberettiget efter den flerårige finansieringsaftales regler. Af hensyn til kortheden og klarheden omtales kontrolspørgsmål, der ikke anses for at have væsentlige virkninger for erklæringen, desuden generelt ikke i den årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

8.39.

GD AGRI omtalte ikke momsspørgsmålet i Polen i den årlige aktivitetsrapport, fordi det ud fra det hidtidige udgiftsniveau ikke mener, at finansieringen af moms i Polen har en uforholdsmæssig virkning for Sapard-programmet og dermed ikke er støtteberettiget efter den flerårige finansieringsaftales regler. Af hensyn til kortheden og klarheden omtales kontrolspørgsmål, der ikke anses for at have væsentlige virkninger for erklæringen, desuden generelt ikke i den årlige aktivitetsrapport.

Konklusion

| 8.40. | I sin årsberetning for 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) konkluderede Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne på området førtiltrædelsesstøtte burde forbedres. Selv om såvel Kommissionen som kandidatlandene har forbedret deres systemer på visse områder, bør de gøre en yderligere indsats. Antallet af fejl, som Retten konstaterede under revisionen af transaktioner i 2003, viser, at der er systemsvagheder, og at overvågnings- og kontrolsystemerne bør forbedres yderligere, så risikoen for regelstridige betalinger begrænses. |
| --- | --- |

8.40.

I sin årsberetning for 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) konkluderede Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne på området førtiltrædelsesstøtte burde forbedres. Selv om såvel Kommissionen som kandidatlandene har forbedret deres systemer på visse områder, bør de gøre en yderligere indsats. Antallet af fejl, som Retten konstaterede under revisionen af transaktioner i 2003, viser, at der er systemsvagheder, og at overvågnings- og kontrolsystemerne bør forbedres yderligere, så risikoen for regelstridige betalinger begrænses.

| 8.40. | En række af de af Retten påpegede fejl har ingen finansielle virkninger og er af formel karakter. |
| --- | --- |

8.40.

En række af de af Retten påpegede fejl har ingen finansielle virkninger og er af formel karakter.

Kommissionen er klar over behovet for yderligere forbedringer af forvaltnings- og kontrolsystemerne i de nye medlemsstater og tiltrædelseslandene. Den støtter fortsat disse forbedringer bl.a. ved sit eget revisionsarbejde.

| 8.41. | Med hensyn til overvågnings- og kontrolsystemerne under Phare konkluderer Retten følgende: |
| --- | --- |

8.41.

Med hensyn til overvågnings- og kontrolsystemerne under Phare konkluderer Retten følgende:

| — | ved Kommissionens revision blev der konstateret svagheder, der medførte, at godkendelsen til EDIS blev forsinket |
| --- | --- |

—

ved Kommissionens revision blev der konstateret svagheder, der medførte, at godkendelsen til EDIS blev forsinket

| — | der blev ikke foretaget tilstrækkelig kontrol af kandidatlandenes parallelle medfinansiering, og |
| --- | --- |

—

der blev ikke foretaget tilstrækkelig kontrol af kandidatlandenes parallelle medfinansiering, og

| — | ud over at Kommissionens revisioner som nævnt i generaldirektørens erklæring var ufuldstændige, tog det for lang tid, inden rapporterne om afslutningsrevisionen blev godkendt. |
| --- | --- |

—

ud over at Kommissionens revisioner som nævnt i generaldirektørens erklæring var ufuldstændige, tog det for lang tid, inden rapporterne om afslutningsrevisionen blev godkendt.

| 8.41. | Ved udgangen af september 2004 var seks lande blevet godkendt, og resten var langt fremme i processen. |
| --- | --- |

8.41.

Ved udgangen af september 2004 var seks lande blevet godkendt, og resten var langt fremme i processen.

Færdiggørelsen af revisionsrapporterne kunne fremskyndes. Dette afhænger dog dels af de midler, der er afsat til generaldirektoratet, dels af den tid, der går, inden modtagerne besvarer revisorernes forespørgsler.

| 8.42. | For så vidt angår ISPA, har landene gjort en stor indsats for at få oprettet forvaltningsstrukturer og interne kontrolmekanismer, men pr. 31. december 2003 var ingen af landene nået så langt, at alle systemer i de nationale myndigheder og organer, der deltager i forvaltningen af ISPA, opfyldte minimumskravene. Dertil kommer, at Kommissionen ikke traf tilstrækkelige foranstaltninger til at sikre, at kandidatlandene opfyldte kravene i forordningen inden udløbet af tidsfristerne. Kommissionens delegationers forudgående godkendelse var et absolut nødvendigt kontrolelement i proceduren for indgåelse af aftaler, og afskaffelsen af dette kontrolelement efter de nye landes tiltrædelse betyder, at procedurerne for udbud og indgåelse af aftaler bliver et risikoområde. |
| --- | --- |

8.42.

For så vidt angår ISPA, har landene gjort en stor indsats for at få oprettet forvaltningsstrukturer og interne kontrolmekanismer, men pr. 31. december 2003 var ingen af landene nået så langt, at alle systemer i de nationale myndigheder og organer, der deltager i forvaltningen af ISPA, opfyldte minimumskravene. Dertil kommer, at Kommissionen ikke traf tilstrækkelige foranstaltninger til at sikre, at kandidatlandene opfyldte kravene i forordningen inden udløbet af tidsfristerne. Kommissionens delegationers forudgående godkendelse var et absolut nødvendigt kontrolelement i proceduren for indgåelse af aftaler, og afskaffelsen af dette kontrolelement efter de nye landes tiltrædelse betyder, at procedurerne for udbud og indgåelse af aftaler bliver et risikoområde.

| 8.42. | Inden tiltrædelsen havde en række gennemførelsesorganer i flere af tiltrædelseslandene opnået EDIS-godkendelse, og mange af organerne i landene ansås for at opfylde kravene. Ud over at kravene var blevet fastsat i den finansieringsaftale, der var knyttet til hver enkelt beslutning om støtte, havde Kommissionen ydet omfattende bistand og vejledning, og fra og med 2001 reviderede den systemerne og sikrede omhyggeligt, at der blev rådet bod på eventuelle konstaterede mangler. EDIS-godkendelse var ikke den eneste måde, hvorpå kravet om effektive forvaltnings- og kontrolsystemer for ISPA kunne opfyldes. |
| --- | --- |

8.42.

Inden tiltrædelsen havde en række gennemførelsesorganer i flere af tiltrædelseslandene opnået EDIS-godkendelse, og mange af organerne i landene ansås for at opfylde kravene. Ud over at kravene var blevet fastsat i den finansieringsaftale, der var knyttet til hver enkelt beslutning om støtte, havde Kommissionen ydet omfattende bistand og vejledning, og fra og med 2001 reviderede den systemerne og sikrede omhyggeligt, at der blev rådet bod på eventuelle konstaterede mangler. EDIS-godkendelse var ikke den eneste måde, hvorpå kravet om effektive forvaltnings- og kontrolsystemer for ISPA kunne opfyldes.

Kommissionen arbejder videre på at sikre, at der er etableret passende systemer til forvaltning af strukturfondene og Samhørighedsfonden. Området offentlige udbud og kontrakter er et risikoområde også for de gamle medlemsstater. Det spillede en hovedrolle i de mange uddannelsesaktiviteter, GD REGIO tog initiativ til, ledede og gennemførte for at forbedre kandidatlandenes administrationskapacitet. Kommissionen henviser til sine svar på punkt 8.10 og 8.12.

| 8.43. | I forbindelse med Sapard fungerede overvågnings- og kontrolsystemerne generelt i praksis, når bortses fra de svagheder, der blev påvist ved Kommissionens regnskabsafslutningsrevision, og den høje fejlfrekvens, der blev konstateret i Sapard-landene. |
| --- | --- |

8.43.

I forbindelse med Sapard fungerede overvågnings- og kontrolsystemerne generelt i praksis, når bortses fra de svagheder, der blev påvist ved Kommissionens regnskabsafslutningsrevision, og den høje fejlfrekvens, der blev konstateret i Sapard-landene.

| 8.43. | Kommissionen har sikret, at de vigtigste dokumenter undersøges, men den erkender, at beviserne for efterprøvninger og undersøgelser/overvågning kunne forbedres. |
| --- | --- |

8.43.

Kommissionen har sikret, at de vigtigste dokumenter undersøges, men den erkender, at beviserne for efterprøvninger og undersøgelser/overvågning kunne forbedres.

Der vil blive foretaget den nødvendige opfølgning med hensyn til de af Retten konstaterede fejl.

Anbefalinger

| 8.44. | Retten anbefaler, |
| --- | --- |

8.44.

Retten anbefaler,

| 8.44. | |
| --- | --- |

8.44.

| — | for så vidt angår Phare, at Kommissionen |
| --- | --- |

—

for så vidt angår Phare, at Kommissionen

for så vidt angår Phare :

| a) | gør alt, hvad der står i dens magt, for at sikre sig, at de svagheder ved kandidatlandenes systemer, den påviste ved sin egen revision, afhjælpes, |
| --- | --- |

a)

gør alt, hvad der står i dens magt, for at sikre sig, at de svagheder ved kandidatlandenes systemer, den påviste ved sin egen revision, afhjælpes,

| a) | Det sker allerede bl.a. ved EDIS-processen. Se svaret på punkt 8.6. |
| --- | --- |

a)

Det sker allerede bl.a. ved EDIS-processen. Se svaret på punkt 8.6.

| b) | sikrer sig, at gennemførelseskontorerne kontrollerer, at medfinansiering har fundet sted på tidspunktet for anmeldelsen af udgifterne, |
| --- | --- |

b)

sikrer sig, at gennemførelseskontorerne kontrollerer, at medfinansiering har fundet sted på tidspunktet for anmeldelsen af udgifterne,

| b) | Det sker allerede bl.a. ved EDIS-processen. |
| --- | --- |

b)

Det sker allerede bl.a. ved EDIS-processen.

| c) | sørger for, at der ikke går så lang tid, inden rapporterne om afslutningsrevisionen forelægges, og |
| --- | --- |

c)

sørger for, at der ikke går så lang tid, inden rapporterne om afslutningsrevisionen forelægges, og

| d) | overvejer, om og hvordan de revisioner, der udføres af de nationale fonde i kandidatlandene, kan udnyttes i arbejdet med henblik på erklæringen om Phare-transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, |
| --- | --- |

d)

overvejer, om og hvordan de revisioner, der udføres af de nationale fonde i kandidatlandene, kan udnyttes i arbejdet med henblik på erklæringen om Phare-transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed,

| — | for så vidt angår ISPA, at Kommissionen |
| --- | --- |

—

for så vidt angår ISPA, at Kommissionen

for så vidt angår ISPA :

| a) | fortsætter sin systemrevision med henblik på at få sikkerhed for, at der er oprettet pålidelige systemer til forvaltning af strukturfondene og Samhørighedsfonden, |
| --- | --- |

a)

fortsætter sin systemrevision med henblik på at få sikkerhed for, at der er oprettet pålidelige systemer til forvaltning af strukturfondene og Samhørighedsfonden,

| a) | Revisionsstrategien i GD REGIO omfatter fortsatte systemrevisioner, hvor der vil blive lagt særlig vægt på systemernes overensstemmelse med kravene for strukturfondene og Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

a)

Revisionsstrategien i GD REGIO omfatter fortsatte systemrevisioner, hvor der vil blive lagt særlig vægt på systemernes overensstemmelse med kravene for strukturfondene og Samhørighedsfonden.

| b) | fastsætter en specifik tidsplan med milepæle for de to lande, der fortsat vil være omfattet af ISPA (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), så den kan sikre sig, at disse to lande opfylder forordningens krav til forvaltning og kontrol i god tid inden deres tiltrædelse, og |
| --- | --- |

b)

fastsætter en specifik tidsplan med milepæle for de to lande, der fortsat vil være omfattet af ISPA (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), så den kan sikre sig, at disse to lande opfylder forordningens krav til forvaltning og kontrol i god tid inden deres tiltrædelse, og

| b) | Efter systemrevisionen i Rumænien i 2003 og en række møder med de rumænske myndigheder i begyndelsen af 2004 er der blevet aftalt en handlingsplan, således at Kommissionens særlige anbefalinger vedrørende konstaterede svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne vil blive ført ud i livet efter en bestemt tidsplan. Der anvendes en tilsvarende fremgangsmåde i Bulgarien. |
| --- | --- |

b)

Efter systemrevisionen i Rumænien i 2003 og en række møder med de rumænske myndigheder i begyndelsen af 2004 er der blevet aftalt en handlingsplan, således at Kommissionens særlige anbefalinger vedrørende konstaterede svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne vil blive ført ud i livet efter en bestemt tidsplan. Der anvendes en tilsvarende fremgangsmåde i Bulgarien.

| c) | intensiverer sin efterfølgende revision af projekter, fordi Kommissionens delegationers forudgående kontrol af udbuds- og kontraktprocedurer ophører med de nye landes tiltrædelse af EU, |
| --- | --- |

c)

intensiverer sin efterfølgende revision af projekter, fordi Kommissionens delegationers forudgående kontrol af udbuds- og kontraktprocedurer ophører med de nye landes tiltrædelse af EU,

| c) | Revisionsstrategien i GD REGIO omfatter efterfølgende revisioner af ISPA/Samhørighedsfondsprojekter med hensyn til udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurer, og i den forbindelse prioriteres projekter, for hvilke der er anmodet om foreløbige betalinger. |
| --- | --- |

c)

Revisionsstrategien i GD REGIO omfatter efterfølgende revisioner af ISPA/Samhørighedsfondsprojekter med hensyn til udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurer, og i den forbindelse prioriteres projekter, for hvilke der er anmodet om foreløbige betalinger.

| — | for så vidt angår Sapard, at Kommissionen med hensyn til de regnskabsafslutningsrevisioner, der skal gennemføres i 2004, |
| --- | --- |

—

for så vidt angår Sapard, at Kommissionen med hensyn til de regnskabsafslutningsrevisioner, der skal gennemføres i 2004,

for så vidt angår Sapard :

| a) | afhjælper de svagheder, som Retten har påvist, |
| --- | --- |

a)

afhjælper de svagheder, som Retten har påvist,

| a) | Kommissionen vil sørge for en yderligere forbedring af dokumentationen for udførte efterprøvninger og undersøgelser/overvågning. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen vil sørge for en yderligere forbedring af dokumentationen for udførte efterprøvninger og undersøgelser/overvågning.

| b) | sikrer sig, at der er foretaget revision i alle de lande, der er omfattet af regnskabsafslutningsbeslutningen, og |
| --- | --- |

b)

sikrer sig, at der er foretaget revision i alle de lande, der er omfattet af regnskabsafslutningsbeslutningen, og

| b) | Der er i 2004 gennemført et systematisk revisionsprogram. Det omfatter en passende blanding af skrivebordsrevision og kontrol på stedet. |
| --- | --- |

b)

Der er i 2004 gennemført et systematisk revisionsprogram. Det omfatter en passende blanding af skrivebordsrevision og kontrol på stedet.

| c) | træffer de nødvendige foranstaltninger til at få tilbagebetalt moms, der ikke er støtteberettiget. |
| --- | --- |

c)

træffer de nødvendige foranstaltninger til at få tilbagebetalt moms, der ikke er støtteberettiget.

| c) | Som nævnt i svaret på punkt 8.33 vil Kommissionen undersøge virkningerne af momsen, når programmet er afsluttet. På nuværende stadium mener den imidlertid ikke, at den pågældende moms ikke er støtteberettiget. |
| --- | --- |

c)

Som nævnt i svaret på punkt 8.33 vil Kommissionen undersøge virkningerne af momsen, når programmet er afsluttet. På nuværende stadium mener den imidlertid ikke, at den pågældende moms ikke er støtteberettiget.

VÆSENTLIGSTE BEMÆRKNINGER I SÆRBERETNINGER

Særberetning nr. 2/2004 »Er Sapard blevet forvaltet godt?«

| 8.45. | Det særlige tiltrædelsesprogram for landbrug og udvikling af landdistrikter (Sapard) er det første program for bistand til tredjelande, der forvaltes decentralt. Målene for programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) er at bidrage til gennemførelsen af den gældende fællesskabsret og løse problemer i forbindelse med tilpasningen af landbrugssektoren og landdistrikterne i de 10 lande, der modtager Sapard-støtte (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). I 2003 gennemførte Retten en revision, som skulle besvare følgende spørgsmål: »Er Sapard blevet forvaltet godt?« |
| --- | --- |

8.45.

Det særlige tiltrædelsesprogram for landbrug og udvikling af landdistrikter (Sapard) er det første program for bistand til tredjelande, der forvaltes decentralt. Målene for programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) er at bidrage til gennemførelsen af den gældende fællesskabsret og løse problemer i forbindelse med tilpasningen af landbrugssektoren og landdistrikterne i de 10 lande, der modtager Sapard-støtte (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). I 2003 gennemførte Retten en revision, som skulle besvare følgende spørgsmål: »Er Sapard blevet forvaltet godt?«

| 8.46. | Ved revisionen konstateredes det, at forvaltningen har været af blandet kvalitet. Kommissionens decentrale forvaltning af Sapard gav ingen garanti for, at der aktivt og systematisk blev påvist gennemførelsesproblemer, og at der blev fulgt op herpå, og at der blev anvendt »best practice« i alle Sapard-landene. Årsagen hertil er, at Kommissionen mener, at dens ansvar i forbindelse med den decentrale forvaltning af Sapard er at overvåge, hvordan programmet implementeres. |
| --- | --- |

8.46.

Ved revisionen konstateredes det, at forvaltningen har været af blandet kvalitet. Kommissionens decentrale forvaltning af Sapard gav ingen garanti for, at der aktivt og systematisk blev påvist gennemførelsesproblemer, og at der blev fulgt op herpå, og at der blev anvendt »best practice« i alle Sapard-landene. Årsagen hertil er, at Kommissionen mener, at dens ansvar i forbindelse med den decentrale forvaltning af Sapard er at overvåge, hvordan programmet implementeres.

| 8.46. | Retten konkluderede, at Kommissionens valg af en decentral gennemførelse var rigtigt i betragtning af det store antal projekter, der sandsynligvis skulle finansieres. Efter Kommissionens opfattelse er det et vigtigt træk ved det system, der er indført, at de berørte lande først indkredser problemerne. I sådanne tilfælde har Kommissionen konsekvent ydet råd og vejledning til Sapard-landene. |
| --- | --- |

8.46.

Retten konkluderede, at Kommissionens valg af en decentral gennemførelse var rigtigt i betragtning af det store antal projekter, der sandsynligvis skulle finansieres. Efter Kommissionens opfattelse er det et vigtigt træk ved det system, der er indført, at de berørte lande først indkredser problemerne. I sådanne tilfælde har Kommissionen konsekvent ydet råd og vejledning til Sapard-landene.

Kommissionen mener, at den både i Sapard-afdelingen og i de afdelinger, der skal overvåge godkendelsesprocessen og udføre revisioner, har afsat et tilstrækkeligt antal kvalificerede medarbejdere til at sikre en behørig overvågning og finansiel forvaltning og kontrol af anvendelsen af Fællesskabets midler i Sapard-landene.

| 8.47. | Sapard blev væsentligt forsinket, hvilket bl.a. skyldtes Kommissionens sene planlægning og de overdrevent besværlige administrative gennemførelsesprocedurer, der blev anvendt i de berørte Sapard-lande. Som følge deraf blev budgetterne systematisk anslået for højt, og en stor del af de disponible midler er ikke blevet udnyttet. I de første fire gennemførelsesår blev der kun udbetalt 323 millioner euro (14,8 %) af det disponible budget på 2 183 millioner euro til de endelige modtagere, og over halvdelen af dette beløb blev udbetalt i sidste kvartal af 2003. Som følge af disse forsinkelser og gennemførelsesproblemer blev de centrale mål ikke opfyldt i førtiltrædelsesperioden. |
| --- | --- |

8.47.

Sapard blev væsentligt forsinket, hvilket bl.a. skyldtes Kommissionens sene planlægning og de overdrevent besværlige administrative gennemførelsesprocedurer, der blev anvendt i de berørte Sapard-lande. Som følge deraf blev budgetterne systematisk anslået for højt, og en stor del af de disponible midler er ikke blevet udnyttet. I de første fire gennemførelsesår blev der kun udbetalt 323 millioner euro (14,8 %) af det disponible budget på 2 183 millioner euro til de endelige modtagere, og over halvdelen af dette beløb blev udbetalt i sidste kvartal af 2003. Som følge af disse forsinkelser og gennemførelsesproblemer blev de centrale mål ikke opfyldt i førtiltrædelsesperioden.

| 8.47. | Selv om hovedindholdet i Kommissionens forslag til Sapard-forordningen, (EF) 1268/1999, blev bibeholdt, var forslagets tekst genstand for løbende drøftelser (herunder om budgetposterne), indtil Sapard-forordningen nåede det endelige vedtagelsesstadium. Så længe der herskede juridisk usikkerhed, kunne Kommissionen ikke udarbejde de endelige bestemmelser om gennemførelsesordningerne. Efter forordningens vedtagelse forberedte en arbejdsgruppe i løbet af få måneder de grundlæggende bestemmelser om den finansielle forvaltning af Sapard. De blev vedtaget af Kommissionen den 26. januar 2000. |
| --- | --- |

8.47.

Selv om hovedindholdet i Kommissionens forslag til Sapard-forordningen, (EF) 1268/1999, blev bibeholdt, var forslagets tekst genstand for løbende drøftelser (herunder om budgetposterne), indtil Sapard-forordningen nåede det endelige vedtagelsesstadium. Så længe der herskede juridisk usikkerhed, kunne Kommissionen ikke udarbejde de endelige bestemmelser om gennemførelsesordningerne. Efter forordningens vedtagelse forberedte en arbejdsgruppe i løbet af få måneder de grundlæggende bestemmelser om den finansielle forvaltning af Sapard. De blev vedtaget af Kommissionen den 26. januar 2000.

Når Kommissionen blev gjort opmærksom på »tunge administrative procedurer«, rådgav den de pågældende lande pr. korrespondance, på bilaterale møder og på møderne i overvågningsudvalget. Det endelige valg af procedure (forudsat at reglerne i den flerårige finansieringsaftale overholdes) træffes dog af det pågældende land selv.

Sapard-budgetterne for 2000-2004 blev opstillet på grundlag af de mest pålidelige oplysninger, der forelå på det pågældende tidspunkt. De omfattende problemer med at indføre en helt ny ordning og Sapard-landenes manglende erfaring på dette område betød, at implementeringen tog tid, i de fleste tilfælde dog ikke mere, end hvad man med rimelighed kunne forvente.

De indsendte betalingsanmodninger viser, at gennemførelsen af betalingerne nu har nået et normalt niveau.

Ifølge Sapard-forordningen er programmets formål at bidrage til gennemførelse af den gældende fællesskabsret vedrørende den fælles landbrugspolitik og beslægtede politikker og at løse prioriterede og særlige problemer i forbindelse med bæredygtig tilpasning af landbrugssektoren og landdistrikterne i de pågældende lande.

Et vigtigt led i opfyldelsen af den første målsætning er at få indført et godt administrationsapparat, der kan løse den krævende opgave med at implementere politikken for udvikling af landdistrikterne efter principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. Det er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning, som ledsager 1999-dechargen.

Kommissionen tror, at det store antal projekter, der er blevet indgået kontrakt om (over 13 000), vil bidrage betydeligt til opfyldelsen af den anden målsætning. Der kan dog først foretages en endelig og afbalanceret analyse af programmets virkninger (og især målsætningernes opfyldelse), når programmet er fuldt ud gennemført.

| 8.48. | Kommissionen rapporterede ikke om, hvor godt Sapard opfyldte målene i rådsforordningen, men fokuserede i stedet på institutionsopbygning, som ikke er et mål for Sapard, men et af målene for Phare-programmet. Der er opnået positive resultater på dette område, fordi de nationale administrationer dermed fik praktisk erfaring i at forvalte EU-midler inden tiltrædelsen. |
| --- | --- |

8.48.

Kommissionen rapporterede ikke om, hvor godt Sapard opfyldte målene i rådsforordningen, men fokuserede i stedet på institutionsopbygning, som ikke er et mål for Sapard, men et af målene for Phare-programmet. Der er opnået positive resultater på dette område, fordi de nationale administrationer dermed fik praktisk erfaring i at forvalte EU-midler inden tiltrædelsen.

| 8.48. | Kommissionen mener, at opbygning af institutioner er et af grundelementerne i den gældende fællesskabsret og en forudsætning for, at EU-midlerne kan anvendes forsvarligt. |
| --- | --- |

8.48.

Kommissionen mener, at opbygning af institutioner er et af grundelementerne i den gældende fællesskabsret og en forudsætning for, at EU-midlerne kan anvendes forsvarligt.

Phare ydede bistand til Sapard-landene til etablering af strukturer for indførelse af den gældende fællesskabsret, herunder gennemførelsesordninger for Sapard. Hovedopgaven med at oprette gennemførelsesordninger for overførelse af EU-midler påhvilede imidlertid Sapard-ledelsen i kraft af procedurerne for forvaltningsoverdragelse og godkendelse af foranstaltninger. Sapard-landene kunne ved gennemførelsen af Sapard få erfaringer, som de kunne bruge til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser efter tiltrædelsen, hvor EUGFL-udgifterne i de nye medlemsstater forventes at blive på 4 mia. EUR i 2005 for derefter at stige yderligere.

| 8.49. | De første resultater af de gennemførte projekter viser, at pengene til forarbejdning af landbrugsprodukter generelt er blevet brugt på projekter, der får landbrugsproduktionen til at stige, og ikke på projekter, der forbedrer dens kvalitet (opfyldelse af kravene med hensyn til kvalitets- og sundhedsstandarder samt miljøbeskyttelse). |
| --- | --- |

8.49.

De første resultater af de gennemførte projekter viser, at pengene til forarbejdning af landbrugsprodukter generelt er blevet brugt på projekter, der får landbrugsproduktionen til at stige, og ikke på projekter, der forbedrer dens kvalitet (opfyldelse af kravene med hensyn til kvalitets- og sundhedsstandarder samt miljøbeskyttelse).

| 8.49. | Kommissionen mener, at en forøgelse af produktionskapaciteten på projektniveau er forenelig med en forbedring af standarden og behovet for strukturomlægning for at forbedre markedseffektiviteten. |
| --- | --- |

8.49.

Kommissionen mener, at en forøgelse af produktionskapaciteten på projektniveau er forenelig med en forbedring af standarden og behovet for strukturomlægning for at forbedre markedseffektiviteten.

| 8.50. | Ved revisionen konstateredes det, at potentielle modtagere ikke havde tilstrækkelige egne midler, havde svært ved at optage lån og blev mødt med besværlige administrative procedurer. Det medførte, at Sapard begunstigede modtagere, der havde en god økonomi, og som var godt organiserede og havde tilstrækkelig kapital eller mulighed for at optage lån. Det var et væsentligt handicap for mindre bedrifter og virksomheder, der har sværest ved at opfylde standarderne og modernisere produktionen og forbedre deres effektivitet. |
| --- | --- |

8.50.

Ved revisionen konstateredes det, at potentielle modtagere ikke havde tilstrækkelige egne midler, havde svært ved at optage lån og blev mødt med besværlige administrative procedurer. Det medførte, at Sapard begunstigede modtagere, der havde en god økonomi, og som var godt organiserede og havde tilstrækkelig kapital eller mulighed for at optage lån. Det var et væsentligt handicap for mindre bedrifter og virksomheder, der har sværest ved at opfylde standarderne og modernisere produktionen og forbedre deres effektivitet.

| 8.50. | Kommissionen er klar over, at manglen på egne midler og vanskeligheden ved at opnå lån er et problem. For at få løst dette problem støtter Kommissionen med Phare-midler et projekt, der skal give SMV i Sapard-landene bedre låneadgang og dermed udvide adgangen til Sapard. Dette projekt er for nylig blevet udvidet med et specifikt afsnit vedrørende kreditinstitutter, der betjener landmænd og små virksomheder i landdistrikterne. Det tilskynder også kandidatlandene til at anvende nationale kreditordninger, for så vidt som de er i overensstemmelse med Fællesskabets konkurrenceregler og Sapard-forordningens støtteintensitet. |
| --- | --- |

8.50.

Kommissionen er klar over, at manglen på egne midler og vanskeligheden ved at opnå lån er et problem. For at få løst dette problem støtter Kommissionen med Phare-midler et projekt, der skal give SMV i Sapard-landene bedre låneadgang og dermed udvide adgangen til Sapard. Dette projekt er for nylig blevet udvidet med et specifikt afsnit vedrørende kreditinstitutter, der betjener landmænd og små virksomheder i landdistrikterne. Det tilskynder også kandidatlandene til at anvende nationale kreditordninger, for så vidt som de er i overensstemmelse med Fællesskabets konkurrenceregler og Sapard-forordningens støtteintensitet.

For at fremme anvendelsen af nationale kreditordninger har Kommissionen for nylig i sit forslag til ændring af forordning (EF) nr. 1268/1999 indføjet en særlig bestemmelse herom.

| 8.51. | Reglerne om indgåelse af private aftaler og om generalomkostninger var utilstrækkelige. Generalomkostninger på op til 12 % af de samlede støtteberettigede udgifter kan afholdes over projektet. På tidspunktet for revisionen var der navnlig tale om honorarer til konsulenter. Ved Rettens revision blev det konstateret, at der typisk ikke blev givet nogen begrundelse for eller forklaring på de beløb, der var blevet betalt, og at der ikke blev foretaget kontrol af, om omkostningerne stod i et rimeligt forhold til de ydede tjenester, eller om tjenesterne overhovedet var blevet ydet. Der blev ikke systematisk foretaget effektiv kontrol i forbindelse med private aftaler og generalomkostninger for at hindre, at der blev godkendt og betalt fakturaer vedrørende for høje beløb. |
| --- | --- |

8.51.

Reglerne om indgåelse af private aftaler og om generalomkostninger var utilstrækkelige. Generalomkostninger på op til 12 % af de samlede støtteberettigede udgifter kan afholdes over projektet. På tidspunktet for revisionen var der navnlig tale om honorarer til konsulenter. Ved Rettens revision blev det konstateret, at der typisk ikke blev givet nogen begrundelse for eller forklaring på de beløb, der var blevet betalt, og at der ikke blev foretaget kontrol af, om omkostningerne stod i et rimeligt forhold til de ydede tjenester, eller om tjenesterne overhovedet var blevet ydet. Der blev ikke systematisk foretaget effektiv kontrol i forbindelse med private aftaler og generalomkostninger for at hindre, at der blev godkendt og betalt fakturaer vedrørende for høje beløb.

| 8.51. | Selv om Kommissionen også har påvist svagheder i nogle tilfælde og har fremsat anbefalinger om forbedringer, mener den, at situationen har forbedret sig, siden Retten foretog sin revision. Disse anbefalinger vil om nødvendigt blive fulgt op under regnskabsafslutningsprocedurerne. |
| --- | --- |

8.51.

Selv om Kommissionen også har påvist svagheder i nogle tilfælde og har fremsat anbefalinger om forbedringer, mener den, at situationen har forbedret sig, siden Retten foretog sin revision. Disse anbefalinger vil om nødvendigt blive fulgt op under regnskabsafslutningsprocedurerne.

Kommissionen finder, at udgifterne til generalomkostninger er begrænsede, og at de spørgsmål, Retten omtaler, kun gælder nogle få Sapard-lande. Kommissionen har for de pågældende lande anbefalet, at de nationale myndigheder indfører et system, så de kan kontrollere, at de beløb, der udbetales til dette formål, holdes inden for rimelige grænser i absolut værdi og står i rimeligt forhold til de faktisk leverede ydelser, sammenlignet med gennemsnitsprisen for tilsvarende ydelser.

Hvad angår kontrol med henblik på at forebygge betaling i tilfælde af overfakturering, har Kommissionen i de fleste tilfælde fundet det godtgjort, at der gives en begrundelse, hvis det billigste tilbud ikke vælges. Den vil anbefale, at Sapard-organerne systematisk gør dette. Efter en indgående undersøgelse af betalingerne i 10 Sapard-lande har Kommissionen ikke hidtil konstateret omfattende mangler i kontrol- og forvaltningssystemet for Sapard.

| 8.52. | I et af landene blev moms systematisk faktureret offentlige organer som en støtteberettiget udgift. Det er Rettens opfattelse, at det på grund af de store beløb, som det drejer sig om, har en uforholdsmæssig stor indvirkning på dele af programmet, og at moms ikke er støtteberettiget ifølge de internationale aftaler mellem Kommissionen og det pågældende land (jf. punkt 8.33 og 8.34). |
| --- | --- |

8.52.

I et af landene blev moms systematisk faktureret offentlige organer som en støtteberettiget udgift. Det er Rettens opfattelse, at det på grund af de store beløb, som det drejer sig om, har en uforholdsmæssig stor indvirkning på dele af programmet, og at moms ikke er støtteberettiget ifølge de internationale aftaler mellem Kommissionen og det pågældende land (jf. punkt 8.33 og 8.34).

| 8.52. | Reglen om, at moms er berettiget til EU-medfinansiering, gælder for Sapard-landene og for de medlemsstater, der modtager støtte fra strukturfondene. Reglerne i de flerårige finansieringsaftaler gælder. Kommissionen vil undersøge virkningerne heraf, når programmet er afsluttet. Der vil blive foretaget en vurdering i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren, og de relevante konklusioner vil blive draget. |
| --- | --- |

8.52.

Reglen om, at moms er berettiget til EU-medfinansiering, gælder for Sapard-landene og for de medlemsstater, der modtager støtte fra strukturfondene. Reglerne i de flerårige finansieringsaftaler gælder. Kommissionen vil undersøge virkningerne heraf, når programmet er afsluttet. Der vil blive foretaget en vurdering i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren, og de relevante konklusioner vil blive draget.

| 8.53. | Retten anbefaler i særberetningen, at Kommissionen overvejer at anvende praksis med, at Kommissionen foretager forudgående kontrol af systemerne på grundlag af revision, mere generelt, for denne praksis har sikret, at der er oprettet gode systemer i Sapard-landene. |
| --- | --- |

8.53.

Retten anbefaler i særberetningen, at Kommissionen overvejer at anvende praksis med, at Kommissionen foretager forudgående kontrol af systemerne på grundlag af revision, mere generelt, for denne praksis har sikret, at der er oprettet gode systemer i Sapard-landene.

| 8.53. | De nuværende forordninger om EUGFL, Garantisektionen, fastslår klart, at medlemsstaterne er ansvarlige for godkendelse af betalingsorganerne. Forudgående godkendelse fra Kommissionens side ville føre til, at den overtog ansvaret for medlemsstaternes ordninger. Det strider mod princippet om delt forvaltning, hvorefter medlemsstaterne gennemfører Fællesskabets politik, og Kommissionen kontrollerer overholdelsen af reglerne med mulighed for at foretage finansielle korrektioner i tilfælde af manglende overholdelse. |
| --- | --- |

8.53.

De nuværende forordninger om EUGFL, Garantisektionen, fastslår klart, at medlemsstaterne er ansvarlige for godkendelse af betalingsorganerne. Forudgående godkendelse fra Kommissionens side ville føre til, at den overtog ansvaret for medlemsstaternes ordninger. Det strider mod princippet om delt forvaltning, hvorefter medlemsstaterne gennemfører Fællesskabets politik, og Kommissionen kontrollerer overholdelsen af reglerne med mulighed for at foretage finansielle korrektioner i tilfælde af manglende overholdelse.

Kommissionen har tillid til, at det nuværende system stadig vil fungere effektivt.

Særberetning nr. 5/2004 om »Phare-programmet anvendt som støtte til at forberede kandidatlandene på at forvalte strukturfondene«

| 8.54. | Siden 1998 har det været et vigtigt mål for Phare-programmet at yde støtte til at forberede kandidatlandene på at forvalte strukturfondene. Kommissionen har med årene prioriteret dette mål stadigt højere, fordi den har ønsket at sikre, at disse lande vil være i stand til at drage fuld nytte af de meget store støttebeløb, som vil være til deres rådighed efter tiltrædelsen. Rettens revision gik ud på at vurdere, hvor godt Kommissionen har brugt Phare, der er det største førtiltrædelsesinstrument, til at bistå kandidatlandene med at forberede sig på at forvalte de to største strukturfonde, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF).) |
| --- | --- |

8.54.

Siden 1998 har det været et vigtigt mål for Phare-programmet at yde støtte til at forberede kandidatlandene på at forvalte strukturfondene. Kommissionen har med årene prioriteret dette mål stadigt højere, fordi den har ønsket at sikre, at disse lande vil være i stand til at drage fuld nytte af de meget store støttebeløb, som vil være til deres rådighed efter tiltrædelsen. Rettens revision gik ud på at vurdere, hvor godt Kommissionen har brugt Phare, der er det største førtiltrædelsesinstrument, til at bistå kandidatlandene med at forberede sig på at forvalte de to største strukturfonde, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF).)

| 8.54. | I 1997 blev Phare tiltrædelsesorienteret med henblik på at forberede kandidatlandene til medlemskab inden for alle fællesskabsrettens 31 kapitler. De første projekter til forberedelse til strukturfondene og dermed forbundne forhandlingskapitler omfattede konkret institutionsopbygning og blev indledt i 1998. Først i 2000 påbegyndte Phare investeringsprojekter under overskriften økonomisk og social samhørighed (ØSS), som havde et dobbelt formål: bistand til forberedelse til strukturfondene og en begyndende indvirkning på forskellene i udvikling. Det vejledende mål for den økonomiske og sociale samhørighed var 35 % af de årlige nationale programmer i 2001. Tidsrammen for udvidelsen og dermed tidsrammen for forberedelserne blev anslået til ca. 5-6 år. |
| --- | --- |

8.54.

I 1997 blev Phare tiltrædelsesorienteret med henblik på at forberede kandidatlandene til medlemskab inden for alle fællesskabsrettens 31 kapitler. De første projekter til forberedelse til strukturfondene og dermed forbundne forhandlingskapitler omfattede konkret institutionsopbygning og blev indledt i 1998. Først i 2000 påbegyndte Phare investeringsprojekter under overskriften økonomisk og social samhørighed (ØSS), som havde et dobbelt formål: bistand til forberedelse til strukturfondene og en begyndende indvirkning på forskellene i udvikling. Det vejledende mål for den økonomiske og sociale samhørighed var 35 % af de årlige nationale programmer i 2001. Tidsrammen for udvidelsen og dermed tidsrammen for forberedelserne blev anslået til ca. 5-6 år.

| 8.55. | Retten konkluderede, at Phare-programmet havde haft mindre effekt med hensyn til at bistå kandidatlandene med at forberede sig, end det havde været planlagt i Kommissionens strategidokumenter. Det skyldtes bl.a., at de relevante myndigheder i kandidatlandene ikke havde den fornødne erfaring, og at deres institutioner ikke var tilstrækkeligt udviklede. Det var ikke muligt at afhjælpe disse mangler inden for den tid, der var til rådighed inden tiltrædelsen. |
| --- | --- |

8.55.

Retten konkluderede, at Phare-programmet havde haft mindre effekt med hensyn til at bistå kandidatlandene med at forberede sig, end det havde været planlagt i Kommissionens strategidokumenter. Det skyldtes bl.a., at de relevante myndigheder i kandidatlandene ikke havde den fornødne erfaring, og at deres institutioner ikke var tilstrækkeligt udviklede. Det var ikke muligt at afhjælpe disse mangler inden for den tid, der var til rådighed inden tiltrædelsen.

| 8.55. | Selv om ikke alle de oprindelige ambitioner blev indfriet inden for tidsrammen, der blev kortere som følge af den hurtige acceleration i forhandlingerne, skyldtes dette især de iboende vanskeligheder og forsinkelserne med udpegelsen af de institutioner, der i fremtiden skulle være ansvarlige for forvaltningen af strukturfondene. I nogle tilfælde betød visse institutioners utilstrækkelige stabilitet faktisk, at virkningerne af den forberedende førtiltrædelsesbistand blev stærkt formindsket. Til dato ser det dog ud til, at hovedmålet blev ført ud i livet i en udstrækning, som aldrig er opnået før, således som det fremgår af selve forhandlingerne og de efterfølgende overvågningsrapporter samt alle efterfølgende programmeringer. |
| --- | --- |

8.55.

Selv om ikke alle de oprindelige ambitioner blev indfriet inden for tidsrammen, der blev kortere som følge af den hurtige acceleration i forhandlingerne, skyldtes dette især de iboende vanskeligheder og forsinkelserne med udpegelsen af de institutioner, der i fremtiden skulle være ansvarlige for forvaltningen af strukturfondene. I nogle tilfælde betød visse institutioners utilstrækkelige stabilitet faktisk, at virkningerne af den forberedende førtiltrædelsesbistand blev stærkt formindsket. Til dato ser det dog ud til, at hovedmålet blev ført ud i livet i en udstrækning, som aldrig er opnået før, således som det fremgår af selve forhandlingerne og de efterfølgende overvågningsrapporter samt alle efterfølgende programmeringer.

| 8.56. | Kommissionens overordnede strategi var ikke så effektiv, som den kunne have været, hvilket til dels skyldtes, at der ikke var blevet indført et nyt førtiltrædelsesinstrument med EFRU og ESF som model, mens den metode, som Kommissionen oprindeligt anmodede kandidatlandene om at følge, når de skulle fastlægge Phare-programmer til fremme af økonomisk og social samhørighed, var forskellig fra den metode, der anvendes i forbindelse med strukturfondene. |
| --- | --- |

8.56.

Kommissionens overordnede strategi var ikke så effektiv, som den kunne have været, hvilket til dels skyldtes, at der ikke var blevet indført et nyt førtiltrædelsesinstrument med EFRU og ESF som model, mens den metode, som Kommissionen oprindeligt anmodede kandidatlandene om at følge, når de skulle fastlægge Phare-programmer til fremme af økonomisk og social samhørighed, var forskellig fra den metode, der anvendes i forbindelse med strukturfondene.

| 8.56. | Ingen tidligere udvidelse har omfattet så store forberedelser til strukturfondene med anvendelse af tre førtiltrædelsesinstrumenter. Phare og de andre førtiltrædelsesinstrumenter bidrog til at stimulere de fornødne planlægningsprocesser og skabe en generel planlægningskapacitet. Rådet kunne derfor afslutte forhandlingerne om det vigtigste kapitel (21) vedrørende strukturfondene i 2002 på grundlag af tilpasning af lovgivningen og udpegning af strukturer, og tiltrædelseslandene kunne fremlægge udkast til udviklingsplaner under strukturfondene allerede i begyndelsen af 2003 og dermed sikre, at programmeringsdokumenterne for strukturfondene i perioden 2004-2006 kunne godkendes tidligt og iværksættes i 2004. Et sådant resultat er aldrig tidligere opnået. Selv om ikke alle de første ambitioner blev indfriet inden for en tidsramme, der indsnævredes som følge af hurtigt accelererende forhandlinger, øvede blandt andet ØSS-initiativet stor indflydelse på selve forhandlingerne og på den institutionelle udvikling. |
| --- | --- |

8.56.

Ingen tidligere udvidelse har omfattet så store forberedelser til strukturfondene med anvendelse af tre førtiltrædelsesinstrumenter. Phare og de andre førtiltrædelsesinstrumenter bidrog til at stimulere de fornødne planlægningsprocesser og skabe en generel planlægningskapacitet. Rådet kunne derfor afslutte forhandlingerne om det vigtigste kapitel (21) vedrørende strukturfondene i 2002 på grundlag af tilpasning af lovgivningen og udpegning af strukturer, og tiltrædelseslandene kunne fremlægge udkast til udviklingsplaner under strukturfondene allerede i begyndelsen af 2003 og dermed sikre, at programmeringsdokumenterne for strukturfondene i perioden 2004-2006 kunne godkendes tidligt og iværksættes i 2004. Et sådant resultat er aldrig tidligere opnået. Selv om ikke alle de første ambitioner blev indfriet inden for en tidsramme, der indsnævredes som følge af hurtigt accelererende forhandlinger, øvede blandt andet ØSS-initiativet stor indflydelse på selve forhandlingerne og på den institutionelle udvikling.

I slutningen af 1990'erne afspejlede beslutningen om kun at oprette to nye førtiltrædelsesinstrumenter i øvrigt en komplet konsensus, og den fik Europa-Parlamentets og Rådets fulde opbakning. Det var i 1999 tydeligt, at de nødvendige forberedelser var af enormt omfang, og at kravene til kandidatlandenes forvaltninger var betydelige. De var ude af stand til at leve op til de udfordringer, der knyttede sig til en sofistikeret flerårig planlægning kombineret med komplekse gennemførelsesarrangementer, og til en yderligere udvikling hen imod den ordning med efterfølgende kontrol, der gælder i forbindelse med strukturfondene. Det var derfor hensigtsmæssigt at vælge en tilgang i flere faser under Phare for at undgå at overbelaste kandidatlandenes knappe ressourcer og for at undgå en mulig afbrydelse af førtiltrædelsesbistanden.

| 8.57. | Det udvidede decentraliserede implementeringssystem, som havde til formål inden tiltrædelsen at give kandidatlandene erfaring i at følge procedurer for økonomisk forvaltning, der ligner de procedurer, der anvendes på strukturfondsområdet, var ikke blevet indført i maj 2004. Indførelsen af et system med efterfølgende kontrol blev forsinket, og det gjorde det vanskeligt at anvende støtteordninger, der er den vigtigste mekanisme til gennemførelse af strukturfondene. Det gik endvidere meget langsomt med at få indført flerårig programmering, der er en procedure, der anvendes under strukturfondene. |
| --- | --- |

8.57.

Det udvidede decentraliserede implementeringssystem, som havde til formål inden tiltrædelsen at give kandidatlandene erfaring i at følge procedurer for økonomisk forvaltning, der ligner de procedurer, der anvendes på strukturfondsområdet, var ikke blevet indført i maj 2004. Indførelsen af et system med efterfølgende kontrol blev forsinket, og det gjorde det vanskeligt at anvende støtteordninger, der er den vigtigste mekanisme til gennemførelse af strukturfondene. Det gik endvidere meget langsomt med at få indført flerårig programmering, der er en procedure, der anvendes under strukturfondene.

| 8.57. | I starten forventedes det, at udvidelsen af den decentraliserede forvaltning (EDIS) og den flerårige programmering »ikke kunne påbegyndes før tidligst i 2002« (Phare 2000 Review). Det viste sig, at 2002 blev det år, hvor forhandlingerne afsluttedes, og der var derfor tale om en afkortning af tidsrammen. EDIS er en kompliceret og langstrakt proces, ikke en enkeltstående begivenhed, og landene har arbejdet med denne proces i adskillige år. Den afgørende faktor for overgangen til efterfølgende kontrol er helt overvejende de nye medlemsstaters »ejerskab« af processen til etablering af deres egne sikre forvaltnings- og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

8.57.

I starten forventedes det, at udvidelsen af den decentraliserede forvaltning (EDIS) og den flerårige programmering »ikke kunne påbegyndes før tidligst i 2002« (Phare 2000 Review). Det viste sig, at 2002 blev det år, hvor forhandlingerne afsluttedes, og der var derfor tale om en afkortning af tidsrammen. EDIS er en kompliceret og langstrakt proces, ikke en enkeltstående begivenhed, og landene har arbejdet med denne proces i adskillige år. Den afgørende faktor for overgangen til efterfølgende kontrol er helt overvejende de nye medlemsstaters »ejerskab« af processen til etablering af deres egne sikre forvaltnings- og kontrolsystemer.

| 8.58. | De fleste lande opfyldte ikke målet om, at 35 % af midlerne til de nationale Phare-programmer skulle gå til programmer til fremme af økonomisk og social samhørighed, som skulle spille en vigtig rolle, når kandidatlandene skulle forberedes på EFRU og ESF. De afsatte færre midler hertil end 35 %. Det skyldtes især utilstrækkelig absorptionskapacitet, og at de også prioriterede andre områder højt. Samtidig blev institutionsopbygningsprojekterne generelt mindre effektive som forberedelse til EFRU og ESF, fordi ansvaret for regionaludvikling i kandidatlandene hyppigt skiftede fra et ministerium til et andet, og fordi kandidatlandene ofte var for længe om at udpege forvaltnings- og betalingsmyndigheder og oprette regionale strukturer. |
| --- | --- |

8.58.

De fleste lande opfyldte ikke målet om, at 35 % af midlerne til de nationale Phare-programmer skulle gå til programmer til fremme af økonomisk og social samhørighed, som skulle spille en vigtig rolle, når kandidatlandene skulle forberedes på EFRU og ESF. De afsatte færre midler hertil end 35 %. Det skyldtes især utilstrækkelig absorptionskapacitet, og at de også prioriterede andre områder højt. Samtidig blev institutionsopbygningsprojekterne generelt mindre effektive som forberedelse til EFRU og ESF, fordi ansvaret for regionaludvikling i kandidatlandene hyppigt skiftede fra et ministerium til et andet, og fordi kandidatlandene ofte var for længe om at udpege forvaltnings- og betalingsmyndigheder og oprette regionale strukturer.

| 8.58. | Selv om målet om at afsætte ca. 35 % af de nationale Phare-programmer til ØSS kun var vejledende, idet procentsatserne ville blive »anvendt fleksibelt på en land-til-land basis« (Phare-afgørelsen fra 1999 om retningslinjer), viser tallene for 2001-2003, at gennemsnittet på ca. 35 % er fastholdt. Den ubetydelige procentvise nedgang i 2002 som følge af handlingsplanen for administrativ og retlig kapacitet blev fuldt udlignet af tildelingerne i 2003. I 2003, som var senere end den af revisionen omfattede periode, blev der målrettet fokuseret på ØSS. Adskillige lande afsatte langt mere end 35 % af deres 2003-midler til investering i ØSS. Gennemsnittet var på 39 %. Da kun gennemførelsen af det første ØSS-år (2000-projekter) er ved at være afsluttet, er det på grundlag af det foreliggende materiale vanskeligt at basere en rimelig tvivl om absorptionsevnen på sådanne begrænsede data og at tage hensyn til, at landene havde en konkurrerende prioritering i forbindelse med deres forberedelser til tiltrædelse. Desuden var der tildelinger under andre horisontale kapitler til såvel investeringer som institutionsopbygning, som indirekte havde indvirkning på forberedelserne til forvaltningen af strukturfondene. |
| --- | --- |

8.58.

Selv om målet om at afsætte ca. 35 % af de nationale Phare-programmer til ØSS kun var vejledende, idet procentsatserne ville blive »anvendt fleksibelt på en land-til-land basis« (Phare-afgørelsen fra 1999 om retningslinjer), viser tallene for 2001-2003, at gennemsnittet på ca. 35 % er fastholdt. Den ubetydelige procentvise nedgang i 2002 som følge af handlingsplanen for administrativ og retlig kapacitet blev fuldt udlignet af tildelingerne i 2003. I 2003, som var senere end den af revisionen omfattede periode, blev der målrettet fokuseret på ØSS. Adskillige lande afsatte langt mere end 35 % af deres 2003-midler til investering i ØSS. Gennemsnittet var på 39 %. Da kun gennemførelsen af det første ØSS-år (2000-projekter) er ved at være afsluttet, er det på grundlag af det foreliggende materiale vanskeligt at basere en rimelig tvivl om absorptionsevnen på sådanne begrænsede data og at tage hensyn til, at landene havde en konkurrerende prioritering i forbindelse med deres forberedelser til tiltrædelse. Desuden var der tildelinger under andre horisontale kapitler til såvel investeringer som institutionsopbygning, som indirekte havde indvirkning på forberedelserne til forvaltningen af strukturfondene.

| 8.59. | Der er et stort behov for mere støtte til institutionsopbygning med henblik på forvaltningen af strukturfondene efter tiltrædelsen. Der bør afsættes store ressourcer til den efterfølgende kontrol af strukturfondsforanstaltninger i de nye medlemsstater. Der bør lægges en klar strategi med angivelse af de forskellige foranstaltninger, der stadig bør træffes for at forberede nuværende og fremtidige kandidatlande på at forvalte strukturfondene. Kommissionen bør gøre en større indsats for at tilnærme Phare til strukturfondene og give de fremtidige forvaltningsmyndigheder status som gennemførelseskontorer i forbindelse med Phare inden for rammerne af et system med efterfølgende kontrol. Den bør også indføre flerårig programmering på grundlag af nationale udviklingsplaner. |
| --- | --- |

8.59.

Der er et stort behov for mere støtte til institutionsopbygning med henblik på forvaltningen af strukturfondene efter tiltrædelsen. Der bør afsættes store ressourcer til den efterfølgende kontrol af strukturfondsforanstaltninger i de nye medlemsstater. Der bør lægges en klar strategi med angivelse af de forskellige foranstaltninger, der stadig bør træffes for at forberede nuværende og fremtidige kandidatlande på at forvalte strukturfondene. Kommissionen bør gøre en større indsats for at tilnærme Phare til strukturfondene og give de fremtidige forvaltningsmyndigheder status som gennemførelseskontorer i forbindelse med Phare inden for rammerne af et system med efterfølgende kontrol. Den bør også indføre flerårig programmering på grundlag af nationale udviklingsplaner.

| 8.59. | Også efter tiltrædelsen vil generaldirektoraterne for strukturfondene yde betydelig direkte støtte til de nye medlemsstater for at bistå dem med at forvalte programmerne effektivt, ligesom de har gjort det ved opstillingen af programmerne og udformningen af gennemførelses- og forvaltningssystemerne. Alle de nye medlemsstater har oprettet revisionstjenester til at efterkomme de krav om finanskontrol, der er fastsat i forordning (EF) nr. 438/2001, og Kommissionen vil overvåge deres arbejde i den kommende tid og selv efterprøve systemerne. Der tages allerede nu hensyn til de indhøstede erfaringer, og EDIS-køreplanerne for Bulgarien og Rumænien og de reviderede Phare-retningslinjer skitserer allerede strategien. Udpegning af gennemførelsesorganer er et anliggende, der suverænt afgøres af kandidatlandene selv, og Kommissionen har ikke noget mandat til at diktere en sådan afgørelse. Faktisk er processen den omvendte i forbindelse med udviklingen i EDIS-godkendelse. Phare-gennemførelsesorganerne bør — for at de erfaringer, som de har indhøstet, ikke skal gå tabt — blive (eller blive integreret i) forvaltnings- og gennemførelsesorganer for strukturfondene. |
| --- | --- |

8.59.

Også efter tiltrædelsen vil generaldirektoraterne for strukturfondene yde betydelig direkte støtte til de nye medlemsstater for at bistå dem med at forvalte programmerne effektivt, ligesom de har gjort det ved opstillingen af programmerne og udformningen af gennemførelses- og forvaltningssystemerne. Alle de nye medlemsstater har oprettet revisionstjenester til at efterkomme de krav om finanskontrol, der er fastsat i forordning (EF) nr. 438/2001, og Kommissionen vil overvåge deres arbejde i den kommende tid og selv efterprøve systemerne. Der tages allerede nu hensyn til de indhøstede erfaringer, og EDIS-køreplanerne for Bulgarien og Rumænien og de reviderede Phare-retningslinjer skitserer allerede strategien. Udpegning af gennemførelsesorganer er et anliggende, der suverænt afgøres af kandidatlandene selv, og Kommissionen har ikke noget mandat til at diktere en sådan afgørelse. Faktisk er processen den omvendte i forbindelse med udviklingen i EDIS-godkendelse. Phare-gennemførelsesorganerne bør — for at de erfaringer, som de har indhøstet, ikke skal gå tabt — blive (eller blive integreret i) forvaltnings- og gennemførelsesorganer for strukturfondene.

---

(1)  Den Tjekkiske Republik, Estland, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Slovenien, Slovakiet, Bulgarien og Rumænien. Den 1. maj 2004 blev disse lande, med undtagelse af Bulgarien og Rumænien, medlemsstater i Den Europæiske Union.

(2)  Cypern og Malta (der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004) og Tyrkiet. Der blev kun udbetalt relativt små beløb fra disse bistandsprogrammer i 2003.

(3)  Polen, Ungarn og omstrukturering i øst, Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89.

(4)  Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument), Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999. Samhørighedsfonden overtager forpligtelserne vedrørende de lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004.

(5)  Særligt tiltrædelsesprogram for landbrug og udvikling af landdistrikter, Rådets forordning (EF) nr. 1268/1999.

(6)  Eksklusive programmerne for middelhavslandene.

(7)  Phare: Den Tjekkiske Republik, Litauen, Ungarn, Polen, Bulgarien og Rumænien. ISPA: Estland, Letland, Litauen, Polen og Slovenien. Sapard: Polen, Bulgarien og Rumænien.

(8)  De vigtigste bemærkninger om denne revision findes i punkt 8.45-8.53.

(9)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 8.4.

(10)  Den Tjekkiske Republik, Letland, Litauen, Ungarn, Slovenien og Slovakiet.

(11)  SEK(1999) 1596. Disse retningslinjer er bindende, da der henvises til dem i artikel 8 i Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89, og de er en integrerende del af den finansieringsaftale, der er indgået mellem Kommissionen og de berørte kandidatlande.

(12)  Der er oprettet nationale fonde i alle kandidatlande, og gennem disse fonde kanaliseres pengestrømmene fra alle tre førtiltrædelsesinstrumenter, både overførsler fra Kommissionen og midlerne til gennemførelseskontorerne.

(13)  Parallel medfinansiering går ud på, at parterne finansierer forskellige elementer i projekterne, om muligt på forskelligt tidspunkt, og at betalingerne vedrørende disse elementer afholdes separat. Den anden form er fælles medfinansiering, der indebærer, at hvert projektelement medfinansieres samtidig, og at parterne betaler samtidig.

(14)  Artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse af et strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 73).

(15)  Da EF-forordninger ikke gælder umiddelbart i kandidatlandene, blev disse krav medtaget i bilag III til finansieringsaftalen. I forbindelse med hvert enkelt projekt undertegnes en finansieringsaftale, efter at Kommissionen har truffet afgørelse.

(16)  Generaldirektoratet for Regionalpolitik anså det kun for hensigtsmæssigt at påbegynde den formelle valideringsprocedure med henblik på godkendelse til EDIS i transportsektoren i Estland og i vejsektoren i Ungarn og Litauen.

(17)  Udbudsdossierer havde måttet indsendes adskillige gange på ny (syv gange i ét tilfælde), inden de var blevet godkendt, og i 3 af de 12 undersøgte udbudsprocedurer var evalueringsrapporterne ikke blevet godkendt af Kommissionens delegation, og evalueringen havde måttet gøres om.

(18)  Man havde ikke arkiveret hele den officielle korrespondance, der havde fundet sted efter gennemgangen af de forskellige udgaver af udbudsdossiererne, som var blevet forelagt delegationerne til godkendelse.

(19)  Afsnit A, artikel 6, i de flerårige finansielle aftaler.

(20)  Tallene er meddelt af Generaldirektoratet for Udvidelse.

(21)  Artikel 12, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1266/1999 og bilag III til finansieringsaftalen.

(22)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 8.14-8.22.

(23)  Revisionen af procedurerne for udbud og indgåelse af kontrakter omfattede kun de (13) betalinger, der var afholdt under den relativt nye tilskudsordning til fremme af økonomisk og social samhørighed. Der blev foretaget en mere omfattende undersøgelse af procedurerne for udbud og indgåelse af kontrakter i forbindelse med revisionen med henblik på revisionserklæringen i 2002. Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 8.38-8.43.

(24)  Der påvistes ingen fejl i de resterende betalinger, der blev revideret af Kommissionen og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling.

(25)  Artikel 8, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 og bilag III.1 til finansieringsaftalen.

(26)  I tre tilfælde var bestemmelsen om, at udgifter skal være afholdt for at være støtteberettigede, ikke opfyldt, for der var afholdt Sapard-betalinger på grundlag af ubetalte fakturaer. I tre tilfælde var proceduren for indgåelse af private aftaler ikke overholdt; ifølge denne procedure skal der indhentes tre bud for genstande, der koster over 10 000 euro; i to tilfælde var grænsen for offentlig støtte som fastsat i Sapard-programmet overskredet, og i to tilfælde var godkendelsesproceduren for checklister ikke blevet fulgt.

(27)  Jf. punkt 38-40 i Revisionsrettens særberetning nr. 2/2004 om Sapard (EUT C 295 af 30.11.2004).

(28)  Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 8.45.

(29)  Bulgarien og Rumænien.

(30)  Som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1268/1999 af 21. juni 1999 om fællesskabsstøtte til førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i ansøgerlandene i Central- og Østeuropa i førtiltrædelsesperioden (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 87).

(31)  De 10 lande er: Den Tjekkiske Republik, Estland, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Slovenien, Slovakiet, Bulgarien og Rumænien.

KAPITEL 9

Administrationsudgifter

INDHOLD

EU-institutionernes og -organernes administrationsudgifter

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Indledning

Revisionsmål

Anvendte revisionsmetoder

Risici

Europa-Parlamentet

Overvågnings- og kontrolsystemer

Transaktioner

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

Rådet

Overvågnings- og kontrolsystemer

Transaktioner

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

Domstolen

Overvågnings- og kontrolsystemer

Transaktioner

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

Revisionsretten

Overvågnings- og kontrolsystemer

Transaktioner

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget

Overvågnings- og kontrolsystemer

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

Overvågnings- og kontrolsystemer

Transaktioner

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

Regionsudvalget

Overvågnings- og kontrolsystemer

Transaktioner

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

Kommissionen

Overvågnings- og kontrolsystemerne, der omfatter administrationsudgifterne

Transaktioner

Den årlige aktivitetsrapport og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

Samlet konklusion og anbefalinger

Revision af de decentrale EU-organer

Revision af Europaskolerne

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| EU-INSTITUTIONERNES OG -ORGANERNES ADMINISTRATIONSUDGIFTER |
| Indledning |
| 9.1. | Udgiftsområde 5 i de finansielle overslag, »Administrationsudgifter«, omfatter institutionernes og organernes driftsbevillinger (for Kommissionens vedkommende del A i budgettet). Disse bevillinger forvaltes direkte af hver institution og hvert organ og dækker lønninger, godtgørelser og pensioner til alle dem, der arbejder for fællesskabsinstitutionerne, samt leje, erhvervelse af fast ejendom, udstyr og materiel og diverse administrationsudgifter. Udgifterne beløb sig i 2003 til 5 305 millioner euro, jf.
  tabel 9.1
  . Det samlede antal stillinger, som hver institution fik bevilget på det oprindelige budget for 2003, fremgår af
  tabel 9.2
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

EU-INSTITUTIONERNES OG -ORGANERNES ADMINISTRATIONSUDGIFTER

Indledning

9.1.

Udgiftsområde 5 i de finansielle overslag, »Administrationsudgifter«, omfatter institutionernes og organernes driftsbevillinger (for Kommissionens vedkommende del A i budgettet). Disse bevillinger forvaltes direkte af hver institution og hvert organ og dækker lønninger, godtgørelser og pensioner til alle dem, der arbejder for fællesskabsinstitutionerne, samt leje, erhvervelse af fast ejendom, udstyr og materiel og diverse administrationsudgifter. Udgifterne beløb sig i 2003 til 5 305 millioner euro, jf.
  tabel 9.1
  . Det samlede antal stillinger, som hver institution fik bevilget på det oprindelige budget for 2003, fremgår af
  tabel 9.2
  .

Tabel 9.1 — Betalinger pr. institution

| | Betalinger over fremførte bevillinger og regnskabsårets bevillinger (millioner euro) |
| --- | --- |
| 2002 | 2003 |
| Europa-Parlamentet | 1 035 | 986 |
| Rådet | 394 | 410 |
| Kommissionen | 3 438 | 3 546 |
| Domstolen | 145 | 148 |
| Revisionsretten | 76 | 84 |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 76 | 81 |
| Regionsudvalget | 44 | 46 |
| Den Europæiske Ombudsmand | 4 | 4 |
| I alt | 5 212 | 5 305 |
| Kilde: De Europæiske Fællesskabers årsregnskaber. |

Betalinger over fremførte bevillinger og regnskabsårets bevillinger (millioner euro)

2002

2003

Europa-Parlamentet

1 035

986

Rådet

394

410

Kommissionen

3 438

3 546

Domstolen

145

148

Revisionsretten

76

84

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

76

81

Regionsudvalget

44

46

Den Europæiske Ombudsmand

4

4

I alt

5 212

5 305

Kilde: De Europæiske Fællesskabers årsregnskaber.

Tabel 9.2 — Bevilget personale pr. Institution

| | Bevilget personale (faste og midlertidige stillinger, det oprindelige budget) |
| --- | --- |
| 2002 | 2003 |
| Europa-Parlamentet | 4 338 | 4 960 |
| Rådet | 2 701 | 2 919 |
| Kommissionen | 22 453 | 22 534 |
| Domstolen | 1 129 | 1 140 |
| Revisionsretten | 575 | 605 |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 514 | 525 |
| Regionsudvalget | 250 | 252 |
| Den Europæiske Ombudsmand | 27 | 31 |
| I alt | 31 987 | 32 966 |
| Kilde: Den Europæiske Unions almindelige budget. |

Bevilget personale (faste og midlertidige stillinger, det oprindelige budget)

2002

2003

Europa-Parlamentet

4 338

4 960

Rådet

2 701

2 919

Kommissionen

22 453

22 534

Domstolen

1 129

1 140

Revisionsretten

575

605

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

514

525

Regionsudvalget

250

252

Den Europæiske Ombudsmand

27

31

I alt

31 987

32 966

Kilde: Den Europæiske Unions almindelige budget.

Specifik vurdering — DAS-revision

Indledning

Revisionsmål

| 9.2. | Målet for DAS-revisionen 2003 af administrationsudgifterne var at sætte Retten i stand til at vurdere,






  a) | om det konsoliderede regnskab for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2003 (bemærkningerne herom findes i kapitel 1), er rigtigt, og |
| --- | --- | --- |

9.2.

Målet for DAS-revisionen 2003 af administrationsudgifterne var at sætte Retten i stand til at vurdere,

a)

om det konsoliderede regnskab for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2003 (bemærkningerne herom findes i kapitel 1), er rigtigt, og

| b) | om de transaktioner, som ligger til grund for regnskabet, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

b)

om de transaktioner, som ligger til grund for regnskabet, er lovlige og formelt rigtige.

| 9.3. | Sigtet med Rettens revision var også at foretage en vurdering af, hvordan institutionerne har gennemført de vigtigste bestemmelser i den nye finansforordning. |
| --- | --- |

9.3.

Sigtet med Rettens revision var også at foretage en vurdering af, hvordan institutionerne har gennemført de vigtigste bestemmelser i den nye finansforordning.

Anvendte revisionsmetoder

| 9.4. | Rettens revision var en vurdering af, om de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet over institutionernes administrationsudgifter, er lovlige og formelt rigtige. Retten har i den forbindelse:






  a) | evalueret de overvågnings- og kontrolsystemer, som institutionerne har indført i henhold til den nye finansforordning; Retten undersøgte blandt andet, om der var indført egnede kontrolstrukturer og -procedurer, som opfyldte de minimumsstandarder, hver institution har fastsat, og om der var oprettet en intern revisionsfunktion; |
| --- | --- | --- |

9.4.

Rettens revision var en vurdering af, om de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet over institutionernes administrationsudgifter, er lovlige og formelt rigtige. Retten har i den forbindelse:

a)

evalueret de overvågnings- og kontrolsystemer, som institutionerne har indført i henhold til den nye finansforordning; Retten undersøgte blandt andet, om der var indført egnede kontrolstrukturer og -procedurer, som opfyldte de minimumsstandarder, hver institution har fastsat, og om der var oprettet en intern revisionsfunktion;

| b) | foretaget substanstest af en række transaktioner, der repræsenterede hele området administrationsudgifter; for hver af de mindre institutioners vedkommende testede Retten endvidere et supplerende antal transaktioner; |
| --- | --- |

b)

foretaget substanstest af en række transaktioner, der repræsenterede hele området administrationsudgifter; for hver af de mindre institutioners vedkommende testede Retten endvidere et supplerende antal transaktioner;

| c) | gennemgået de årsberetninger, som hver institutions ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har udarbejdet; |
| --- | --- |

c)

gennemgået de årsberetninger, som hver institutions ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har udarbejdet;

| d) | fulgt op på bemærkninger i tidligere årsberetninger (
  tabel 9.3
  ). |
| --- | --- |

d)

fulgt op på bemærkninger i tidligere årsberetninger (
  tabel 9.3
  ).

Tabel 9.3 - Opfølgning af bemærkninger i tidligere årsberetninger

| Bemærkninger | Foranstaltninger | Er yderligere foranstaltninger nødvendige? |
| --- | --- | --- |
| Forfremmelser uden udvælgelsesprøve |
| Årsberetningen for 2001, punkt 7.17: |
| På grundlag af fodnoterne til stillingsfortegnelserne betaler Parlamentet og Revisionsretten ansatte i en given kategori løn svarende til lønnen i en højere kategori. Dette er ikke i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten, hvor der står, at en tjenestemands overgang fra en kategori til en anden kun kan finde sted på grundlag af en udvælgelsesprøve. | I Parlamentets, men ikke Revisionsrettens, stillingsfortegnelse for 2003 var der taget højde for forfremmelse af yderligere én person fra en kategori til en anden uden udvælgelsesprøve (»ad personam«-forfremmelse).
  Parlamentets stillingsfortegnelse gav altså institutionen grundlag for også i 2003 at forfremme personer, som ikke havde bestået en udvælgelsesprøve, selv om denne procedure ikke var i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten. | Nej, eftersom strukturen for stillingskategorierne er ændret fuldstændigt med den nye tjenestemandsvedtægt. Følgen er, at spørgsmålet om forfremmelse til en højere kategori uden udvælgelsesprøve slet ikke er relevant længere. |
| Justeringskoefficienter, der anvendes på institutionernes medlemmers lønninger |
| Årsberetningen for 2001, punkt 7.18: |
| Der blev anvendt justeringskoefficienter på den del af institutionernes medlemmers lønninger, som medlemmerne overfører til et andet land end det, hvor tjenestestedet er beliggende. | Rådets forordning (EF) nr. 1292/2004 og (EF) nr. 1293/2004 fastsætter, at reglerne for overførsel af en del af lønningerne er gældende for institutionernes medlemmer. | Nej, eftersom det nye retsgrundlag har løst problemet. |
| Taksterne for tjenesterejseudgifter |
| Årsberetningen for 2001, punkt 7.20: |
| I Parlamentet fik ansatte i kategori C og kategori D godtgjort tjenesterejseudgifter efter takster, der var højere end taksterne fastsat i tjenestemandsvedtægten. | Parlamentet ændrede ikke praksis i 2003.
  Den nye tjenestemandsvedtægt, der har været gældende siden 1. maj 2004, fastsætter, at de samme takster er gældende for alle ansatte. | Nej, eftersom det nye retsgrundlag har løst problemet. |
| Den supplerende pensionsordning for medlemmerne af Europa-Parlamentet |
| Årsberetningen for 2002, punkt 9.17 og 9.20: |
| Hvis den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer skal fortsætte, skal der så hurtigt som muligt skabes et tilstrækkeligt retsgrundlag.
  Der bør opstilles klare regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud. | Den supplerende pensionsordning eksisterer som hidtil, og der er ikke skabt et tilstrækkeligt retsgrundlag.
  Der er ikke opstillet sådanne regler. | Ja, der bør skabes et retsgrundlag.

  Ja, der bør opstilles passende regler. |

Bemærkninger

Foranstaltninger

Er yderligere foranstaltninger nødvendige?

Forfremmelser uden udvælgelsesprøve

Årsberetningen for 2001, punkt 7.17:

På grundlag af fodnoterne til stillingsfortegnelserne betaler Parlamentet og Revisionsretten ansatte i en given kategori løn svarende til lønnen i en højere kategori. Dette er ikke i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten, hvor der står, at en tjenestemands overgang fra en kategori til en anden kun kan finde sted på grundlag af en udvælgelsesprøve.

I Parlamentets, men ikke Revisionsrettens, stillingsfortegnelse for 2003 var der taget højde for forfremmelse af yderligere én person fra en kategori til en anden uden udvælgelsesprøve (»ad personam«-forfremmelse).

Parlamentets stillingsfortegnelse gav altså institutionen grundlag for også i 2003 at forfremme personer, som ikke havde bestået en udvælgelsesprøve, selv om denne procedure ikke var i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten.

Nej, eftersom strukturen for stillingskategorierne er ændret fuldstændigt med den nye tjenestemandsvedtægt. Følgen er, at spørgsmålet om forfremmelse til en højere kategori uden udvælgelsesprøve slet ikke er relevant længere.

Justeringskoefficienter, der anvendes på institutionernes medlemmers lønninger

Årsberetningen for 2001, punkt 7.18:

Der blev anvendt justeringskoefficienter på den del af institutionernes medlemmers lønninger, som medlemmerne overfører til et andet land end det, hvor tjenestestedet er beliggende.

Rådets forordning (EF) nr. 1292/2004 og (EF) nr. 1293/2004 fastsætter, at reglerne for overførsel af en del af lønningerne er gældende for institutionernes medlemmer.

Nej, eftersom det nye retsgrundlag har løst problemet.

Taksterne for tjenesterejseudgifter

Årsberetningen for 2001, punkt 7.20:

I Parlamentet fik ansatte i kategori C og kategori D godtgjort tjenesterejseudgifter efter takster, der var højere end taksterne fastsat i tjenestemandsvedtægten.

Parlamentet ændrede ikke praksis i 2003.

Den nye tjenestemandsvedtægt, der har været gældende siden 1. maj 2004, fastsætter, at de samme takster er gældende for alle ansatte.

Nej, eftersom det nye retsgrundlag har løst problemet.

Den supplerende pensionsordning for medlemmerne af Europa-Parlamentet

Årsberetningen for 2002, punkt 9.17 og 9.20:

Hvis den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer skal fortsætte, skal der så hurtigt som muligt skabes et tilstrækkeligt retsgrundlag.

Der bør opstilles klare regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud.

Den supplerende pensionsordning eksisterer som hidtil, og der er ikke skabt et tilstrækkeligt retsgrundlag.

Der er ikke opstillet sådanne regler.

Ja, der bør skabes et retsgrundlag.

Ja, der bør opstilles passende regler.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

| Bemærkninger | Opfølgende foranstaltninger |
| --- | --- |
| Supplerende pensionsordning for medlemmer af Europa-Parlamentet | I de senere år har Parlamentets administrative enheder været aktivt involveret i at udarbejde en fælles statut for medlemmerne, som bl.a. omfattede indførelse af en fælles pensionsordning for EP-medlemmerne og følgelig afskaffelse af den nuværende supplerende pensionsordning. Da det nu står klart, at statutten ikke vil træde i kraft for den nye valgperiode, er Revisionsrettens udtalelse nr. 5/99 taget op igen, og der vil blive forelagt forslag for det nye Præsidium med henblik på at definere Parlamentets respektive beføjelser og forpligtelser og den nonprofitorganisation, der er registreret efter luxembourgsk lov og forvaltes af en valgt eksekutivkomité. På grundlag af resultaterne af aktuarmæssige beregninger, som skal foretages i begyndelsen af 2005, efter at fristen for at tilslutte sig pensionsordningen er udløbet, vil finansieringsbehovet for fonden kunne fastslås, og der vil alt afhængig af, hvilken holdning der indtages, kunne træffes foranstaltninger, således at finansieringen af denne fond igen kommer til at bygge på et velafbalanceret grundlag. |

Bemærkninger

Opfølgende foranstaltninger

Supplerende pensionsordning for medlemmer af Europa-Parlamentet

I de senere år har Parlamentets administrative enheder været aktivt involveret i at udarbejde en fælles statut for medlemmerne, som bl.a. omfattede indførelse af en fælles pensionsordning for EP-medlemmerne og følgelig afskaffelse af den nuværende supplerende pensionsordning. Da det nu står klart, at statutten ikke vil træde i kraft for den nye valgperiode, er Revisionsrettens udtalelse nr. 5/99 taget op igen, og der vil blive forelagt forslag for det nye Præsidium med henblik på at definere Parlamentets respektive beføjelser og forpligtelser og den nonprofitorganisation, der er registreret efter luxembourgsk lov og forvaltes af en valgt eksekutivkomité. På grundlag af resultaterne af aktuarmæssige beregninger, som skal foretages i begyndelsen af 2005, efter at fristen for at tilslutte sig pensionsordningen er udløbet, vil finansieringsbehovet for fonden kunne fastslås, og der vil alt afhængig af, hvilken holdning der indtages, kunne træffes foranstaltninger, således at finansieringen af denne fond igen kommer til at bygge på et velafbalanceret grundlag.

| 9.5. | Rettens samlede konklusion af DAS-revisionen af området administrationsudgifter findes i punkt 9.68. Der redegøres for resultaterne af revisionen af hver enkelt institution i de forskellige afsnit af dette kapitel i samme rækkefølge, som institutionerne er anført i det almindelige budget for 2003. |
| --- | --- |

9.5.

Rettens samlede konklusion af DAS-revisionen af området administrationsudgifter findes i punkt 9.68. Der redegøres for resultaterne af revisionen af hver enkelt institution i de forskellige afsnit af dette kapitel i samme rækkefølge, som institutionerne er anført i det almindelige budget for 2003.

Risici

| 9.6. | Den generelle risiko er lav inden for administrationsudgifterne. Det skyldes for det første, at der ikke er nogen »delegationsrisiko«, fordi administrationsudgifterne forvaltes direkte af EU-institutionerne og -organerne i modsætning til udgifterne til programmer, som for størstedelens vedkommende afholdes på Kommissionens vegne af nationale organer eller kontorer. For det andet er der ikke nogen »tilskudsrisiko«, eftersom næsten samtlige administrationsudgifter vedrører transaktioner, der har at gøre med ansættelse af personale og køb af arbejder, varer og tjenesteydelser og ikke tilskud og finansiering af projekter. Rettens revision de tidligere år har vist, at de fejl, der blev fundet, i de fleste tilfælde var formelle og ikke skyldtes alvorlige svagheder ved kontrolmiljøet. |
| --- | --- |

9.6.

Den generelle risiko er lav inden for administrationsudgifterne. Det skyldes for det første, at der ikke er nogen »delegationsrisiko«, fordi administrationsudgifterne forvaltes direkte af EU-institutionerne og -organerne i modsætning til udgifterne til programmer, som for størstedelens vedkommende afholdes på Kommissionens vegne af nationale organer eller kontorer. For det andet er der ikke nogen »tilskudsrisiko«, eftersom næsten samtlige administrationsudgifter vedrører transaktioner, der har at gøre med ansættelse af personale og køb af arbejder, varer og tjenesteydelser og ikke tilskud og finansiering af projekter. Rettens revision de tidligere år har vist, at de fejl, der blev fundet, i de fleste tilfælde var formelle og ikke skyldtes alvorlige svagheder ved kontrolmiljøet.

Parlamentet

Overvågnings- og kontrolsystemer

| 9.7. | 1 december 2002 vedtog Parlamentet basisdokumenterne til gennemførelsen af den nye finansforordning (i det følgende kaldet »finansforordningen«) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Disse dokumenter var de nye interne bestemmelser for gennemførelsen af budgettet, en beskrivelse af den interne revisionstjenestes, de anvisningsberettigedes og regnskabsførerens opgaver, et dokument om minimumsstandarder for den interne kontrol og en særlig kodeks af faglige standarder. Edb-systemet til forvaltning af budgetindtægter og -udgifter (FINORD) blev tilpasset til de nye regler. De anvisningsberettigede kunne imidlertid ikke indføre fuldt operationelle kontrolsystemer fra datoen for finansforordningens ikrafttrædelse (1. januar 2003). |
| --- | --- |

9.7.

1 december 2002 vedtog Parlamentet basisdokumenterne til gennemførelsen af den nye finansforordning (i det følgende kaldet »finansforordningen«) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Disse dokumenter var de nye interne bestemmelser for gennemførelsen af budgettet, en beskrivelse af den interne revisionstjenestes, de anvisningsberettigedes og regnskabsførerens opgaver, et dokument om minimumsstandarder for den interne kontrol og en særlig kodeks af faglige standarder. Edb-systemet til forvaltning af budgetindtægter og -udgifter (FINORD) blev tilpasset til de nye regler. De anvisningsberettigede kunne imidlertid ikke indføre fuldt operationelle kontrolsystemer fra datoen for finansforordningens ikrafttrædelse (1. januar 2003).

| 9.8. | Decentraliseringen af kontrolfunktionerne var en vanskelig opgave, fordi finanskontrollerne og de interne kontroller tidligere i meget høj grad var centraliserede og afhang af finansinspektørens arbejde. I løbet af 2003 fik Parlamentet implementeret nye kontrolmetoder, der var baseret på decentraliserede interne kontrolrammer, og som også omfattede minimumsstandarder for den interne kontrol. Endvidere oprettede Parlamentet i løbet af 2003 en central finanstjeneste og en intern revisionstjeneste. De anvisningsberettigede kunne imidlertid ikke anvende alle minimumsstandarder fuldt ud. Det erkendte de anvisningsberettigede selv, da de under forberedelsen af årsberetningerne i begyndelsen af 2004 foretog en vurdering af, hvor langt de var nået med gennemførelsen af minimumsstandarderne. På det tidspunkt havde ingen af de anvisningsberettigede opfyldt minimumsstandarderne fuldt ud. For en række minimumsstandarders vedkommende, såsom standard nr. 5 (følsomme funktioner), standard nr. 7 (fastsættelse af mål), standard nr. 14 (rapportering af fejl) og standard nr. 20 (registrering og korrigering af svagheder ved den interne kontrol) var implementeringen kun i startfasen. Det var nødvendigt at styrke implementeringen af standard nr. 9 (den årlige forvaltningsplan), standard nr. 15 (dokumentering af procedurer), standard nr. 17 (overvågning), standard nr. 11 (risikoanalyse og forvaltning) og standard nr. 19 (kontinuitet i forvaltningen). En handlingsplan skal sikre, at de konstaterede svagheder bliver korrigeret (jf. punkt 9.11). |
| --- | --- |

9.8.

Decentraliseringen af kontrolfunktionerne var en vanskelig opgave, fordi finanskontrollerne og de interne kontroller tidligere i meget høj grad var centraliserede og afhang af finansinspektørens arbejde. I løbet af 2003 fik Parlamentet implementeret nye kontrolmetoder, der var baseret på decentraliserede interne kontrolrammer, og som også omfattede minimumsstandarder for den interne kontrol. Endvidere oprettede Parlamentet i løbet af 2003 en central finanstjeneste og en intern revisionstjeneste. De anvisningsberettigede kunne imidlertid ikke anvende alle minimumsstandarder fuldt ud. Det erkendte de anvisningsberettigede selv, da de under forberedelsen af årsberetningerne i begyndelsen af 2004 foretog en vurdering af, hvor langt de var nået med gennemførelsen af minimumsstandarderne. På det tidspunkt havde ingen af de anvisningsberettigede opfyldt minimumsstandarderne fuldt ud. For en række minimumsstandarders vedkommende, såsom standard nr. 5 (følsomme funktioner), standard nr. 7 (fastsættelse af mål), standard nr. 14 (rapportering af fejl) og standard nr. 20 (registrering og korrigering af svagheder ved den interne kontrol) var implementeringen kun i startfasen. Det var nødvendigt at styrke implementeringen af standard nr. 9 (den årlige forvaltningsplan), standard nr. 15 (dokumentering af procedurer), standard nr. 17 (overvågning), standard nr. 11 (risikoanalyse og forvaltning) og standard nr. 19 (kontinuitet i forvaltningen). En handlingsplan skal sikre, at de konstaterede svagheder bliver korrigeret (jf. punkt 9.11).

| 9.7-9.8. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Som følge af den nye finansforordning ændrede institutionens finanskontrol og interne kontrol sig i 2003 fra at være, hvad Retten beskriver som i meget høj grad centraliseret, til at blive meget decentraliseret, uden at der var tale om nogen mellemliggende periode mellem vedtagelsen af de relevante tekster og deres ikrafttræden. Dette resulterede i, at institutionen havde store problemer med at finde det nødvendige antal yderligere ansatte med finansielle kvalifikationer, med at stable en passende videreuddannelse for alle berørte parter på benene og med at skabe grundlaget for den nødvendige centrale støtte. De svagheder, Retten påpeger, kan tilskrives disse forhold og afspejler de begyndervanskeligheder, som naturligt følger med enhver større omvæltning, der gennemføres med kort varsel.
  I marts 2004 drog den ved delegation bemyndigede hovedansvarlige anvisningsberettigede sine konklusioner på grundlag af erfaringerne i 2003 i form af en erklæring og en ledsagende handlingsplan. Formålet med handlingsplanen er at tackle spørgsmål, som berører hele institutionen, hvilket Retten også har opfordret til i sine bemærkninger. Handlingsplanen, som af Retten med rette beskrives som »ambitiøs« (jf. punkt 9.11 nedenfor), skal så vidt muligt gennemføres i løbet af 2004. Derudover er der som påpeget af Retten udarbejdet handlingsplaner i de forskellige afdelinger af den interne revisor i overensstemmelse med den ved delegation bemyndigede ansvarlige anvisningsberettigede. |
| --- | --- |

9.7-9.8.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Som følge af den nye finansforordning ændrede institutionens finanskontrol og interne kontrol sig i 2003 fra at være, hvad Retten beskriver som i meget høj grad centraliseret, til at blive meget decentraliseret, uden at der var tale om nogen mellemliggende periode mellem vedtagelsen af de relevante tekster og deres ikrafttræden. Dette resulterede i, at institutionen havde store problemer med at finde det nødvendige antal yderligere ansatte med finansielle kvalifikationer, med at stable en passende videreuddannelse for alle berørte parter på benene og med at skabe grundlaget for den nødvendige centrale støtte. De svagheder, Retten påpeger, kan tilskrives disse forhold og afspejler de begyndervanskeligheder, som naturligt følger med enhver større omvæltning, der gennemføres med kort varsel.

I marts 2004 drog den ved delegation bemyndigede hovedansvarlige anvisningsberettigede sine konklusioner på grundlag af erfaringerne i 2003 i form af en erklæring og en ledsagende handlingsplan. Formålet med handlingsplanen er at tackle spørgsmål, som berører hele institutionen, hvilket Retten også har opfordret til i sine bemærkninger. Handlingsplanen, som af Retten med rette beskrives som »ambitiøs« (jf. punkt 9.11 nedenfor), skal så vidt muligt gennemføres i løbet af 2004. Derudover er der som påpeget af Retten udarbejdet handlingsplaner i de forskellige afdelinger af den interne revisor i overensstemmelse med den ved delegation bemyndigede ansvarlige anvisningsberettigede.

| 9.9. | Det tidligere standardkontrolsystem under finansinspektørens ansvar er blevet erstattet af ti interne kontrolrammer, der er baseret på forudgående kontrol af hver transaktion, og hvor bestemte elementer i det tidligere kontrolsystem, som f.eks. muligheden for at nægte påtegning og for tilsidesættelse af nægtelse af påtegning, er opretholdt. Der er imidlertid ikke opstillet ensartede definitioner på fejl, fejl dokumenteres og klassificeres ikke på samme måde, og resultaterne af kontrollerne rapporteres på forskellige måder. Disse forhold gør det vanskeligt at drage en generel konklusion om væsentligheden af de fejl, som konstateres ved den forudgående kontrol. De anvisningsberettigede har ikke indført efterfølgende kontrol. I betragtning af, at de interne kontrolrammer ikke er gennemført fuldt ud, er efterfølgende kontrol nødvendig. |
| --- | --- |

9.9.

Det tidligere standardkontrolsystem under finansinspektørens ansvar er blevet erstattet af ti interne kontrolrammer, der er baseret på forudgående kontrol af hver transaktion, og hvor bestemte elementer i det tidligere kontrolsystem, som f.eks. muligheden for at nægte påtegning og for tilsidesættelse af nægtelse af påtegning, er opretholdt. Der er imidlertid ikke opstillet ensartede definitioner på fejl, fejl dokumenteres og klassificeres ikke på samme måde, og resultaterne af kontrollerne rapporteres på forskellige måder. Disse forhold gør det vanskeligt at drage en generel konklusion om væsentligheden af de fejl, som konstateres ved den forudgående kontrol. De anvisningsberettigede har ikke indført efterfølgende kontrol. I betragtning af, at de interne kontrolrammer ikke er gennemført fuldt ud, er efterfølgende kontrol nødvendig.

| 9.9. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Det overvejes at afskaffe muligheden for »at nægte godkendelse« og for »at se bort fra nægtelse af godkendelse« som led i den igangværende revision af de interne gennemførelsesbestemmelser. I henhold til udkastet til ændrede bestemmelser vil dem, der står for den forudgående kontrol, fastslå, hvorvidt de pågældende transaktioner er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser eller ej. Med hensyn til spørgsmål om fejl stillede den tidligere finansinspektør i slutningen af 2002 den af ham anvendte fejltypologi til rådighed for de anvisningsberettigede. Disse var imidlertid ikke forpligtet til at bruge denne typologi, og flere har forsøgt at udvikle deres egne definitioner. Som følge heraf opstod der senere problemer, da der skulle foretages sammenligninger af og samles data om fejl. Dette spørgsmål er derfor medtaget i ovennævnte handlingsplan fra den ved delegation bemyndigede hovedansvarlige anvisningsberettigede. Hvad angår bemærkningen om den manglende efterfølgende kontrol, har de anvisningsberettigede hovedsagelig koncentreret sig om at få indført en effektiv forudgående kontrol. På baggrund af karakteren af de operationer, Parlamentet har med at gøre, og fordi der hverken er tale om delegations- eller tilskudsrisici, vil dette fortsat være tilfældet i de kommende år, indtil den forudgående kontrol er harmoniseret og stabiliseret for hele institutionens vedkommende. Indtil da vil behovet for en fuldt udviklet efterfølgende kontrol blive evalueret på grundlag af en mere udbygget selvevaluering af risici og kontrol fra de respektive anvisningsberettigedes side. De anvisningsberettigede, hvis tjenestegrene varetager store mængder ensartede og regelmæssigt tilbagevendende administrative opgaver, er imidlertid begyndt at foretage efterfølgende kontrol. |
| --- | --- |

9.9.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Det overvejes at afskaffe muligheden for »at nægte godkendelse« og for »at se bort fra nægtelse af godkendelse« som led i den igangværende revision af de interne gennemførelsesbestemmelser. I henhold til udkastet til ændrede bestemmelser vil dem, der står for den forudgående kontrol, fastslå, hvorvidt de pågældende transaktioner er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser eller ej. Med hensyn til spørgsmål om fejl stillede den tidligere finansinspektør i slutningen af 2002 den af ham anvendte fejltypologi til rådighed for de anvisningsberettigede. Disse var imidlertid ikke forpligtet til at bruge denne typologi, og flere har forsøgt at udvikle deres egne definitioner. Som følge heraf opstod der senere problemer, da der skulle foretages sammenligninger af og samles data om fejl. Dette spørgsmål er derfor medtaget i ovennævnte handlingsplan fra den ved delegation bemyndigede hovedansvarlige anvisningsberettigede. Hvad angår bemærkningen om den manglende efterfølgende kontrol, har de anvisningsberettigede hovedsagelig koncentreret sig om at få indført en effektiv forudgående kontrol. På baggrund af karakteren af de operationer, Parlamentet har med at gøre, og fordi der hverken er tale om delegations- eller tilskudsrisici, vil dette fortsat være tilfældet i de kommende år, indtil den forudgående kontrol er harmoniseret og stabiliseret for hele institutionens vedkommende. Indtil da vil behovet for en fuldt udviklet efterfølgende kontrol blive evalueret på grundlag af en mere udbygget selvevaluering af risici og kontrol fra de respektive anvisningsberettigedes side. De anvisningsberettigede, hvis tjenestegrene varetager store mængder ensartede og regelmæssigt tilbagevendende administrative opgaver, er imidlertid begyndt at foretage efterfølgende kontrol.

| 9.10. | Hertil kommer, at Retten konstaterede svagheder ved den forudgående kontrol af udbetalinger af personalelønninger. De centrale kontroller, som finansinspektøren tidligere foretog af personalelønningerne, blev ikke erstattet af lige så effektive kontroller, fordi der var problemer med et nyt computersystem. |
| --- | --- |

9.10.

Hertil kommer, at Retten konstaterede svagheder ved den forudgående kontrol af udbetalinger af personalelønninger. De centrale kontroller, som finansinspektøren tidligere foretog af personalelønningerne, blev ikke erstattet af lige så effektive kontroller, fordi der var problemer med et nyt computersystem.

| 9.10. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  GD Personale stødte på tekniske problemer i forbindelse med overdragelsen af de it-ressourcer, den tidligere finansinspektørs tjenestegrene havde brugt til den forudgående kontrol af lønudbetalinger til personalet. Dette begrænsede muligheden for at foretage en relevant kontrol i en længere periode i første halvdel af 2003. Manglerne i forbindelse med kontrollen med lønudbetalingerne som følge af disse vanskeligheder blev registreret af de personer, som stod for den forudgående kontrol, og der blev gjort nærmere rede herfor i årsberetningerne og de foreløbige beretninger fra de anvisningsberettigede. Imidlertid skal der fremover i stigende grad føres effektiv kontrol med lønudbetalingerne i form af en vedvarende og kumulativ indsats over mange måneder med efterfølgende kontrol som supplement til et integreret system for operationel forudgående kontrol, der sikrer, at de månedlige betalingsordrer er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

9.10.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

GD Personale stødte på tekniske problemer i forbindelse med overdragelsen af de it-ressourcer, den tidligere finansinspektørs tjenestegrene havde brugt til den forudgående kontrol af lønudbetalinger til personalet. Dette begrænsede muligheden for at foretage en relevant kontrol i en længere periode i første halvdel af 2003. Manglerne i forbindelse med kontrollen med lønudbetalingerne som følge af disse vanskeligheder blev registreret af de personer, som stod for den forudgående kontrol, og der blev gjort nærmere rede herfor i årsberetningerne og de foreløbige beretninger fra de anvisningsberettigede. Imidlertid skal der fremover i stigende grad føres effektiv kontrol med lønudbetalingerne i form af en vedvarende og kumulativ indsats over mange måneder med efterfølgende kontrol som supplement til et integreret system for operationel forudgående kontrol, der sikrer, at de månedlige betalingsordrer er lovlige og formelt rigtige.

| 9.11. | Parlamentet havde foretaget sin egen vurdering af, hvor langt det var nået med implementeringen af minimumsstandarderne (jf. punkt 9.8), og i årsberetningerne og de interne revisorers rapporter blev de væsentligste svagheder ved de nye systemer beskrevet. Der blev så udarbejdet handlingsplaner for, hvordan disse svagheder skulle korrigeres. Først og fremmest blev der udarbejdet handlingsplaner i de forskellige afdelinger og centrale handlingsplaner til afhjælpning af de svagheder, den interne revisor havde påvist. Generalsekretæren erkendte i sin årlige erklæring, at der var svagheder, og han godkendte en ambitiøs handlingsplan, der tog sigte på at få implementeret minimumsstandarderne hurtigst muligt og i fuld udstrækning. |
| --- | --- |

9.11.

Parlamentet havde foretaget sin egen vurdering af, hvor langt det var nået med implementeringen af minimumsstandarderne (jf. punkt 9.8), og i årsberetningerne og de interne revisorers rapporter blev de væsentligste svagheder ved de nye systemer beskrevet. Der blev så udarbejdet handlingsplaner for, hvordan disse svagheder skulle korrigeres. Først og fremmest blev der udarbejdet handlingsplaner i de forskellige afdelinger og centrale handlingsplaner til afhjælpning af de svagheder, den interne revisor havde påvist. Generalsekretæren erkendte i sin årlige erklæring, at der var svagheder, og han godkendte en ambitiøs handlingsplan, der tog sigte på at få implementeret minimumsstandarderne hurtigst muligt og i fuld udstrækning.

| 9.11. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Jf. svar på punkt 9.7 og 9.8. |
| --- | --- |

9.11.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Jf. svar på punkt 9.7 og 9.8.

| 9.12. | Nogle af bestemmelserne i finansforordningens artikel 81 og i artikel 104 i Kommissionens forordning om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen (herefter benævnt gennemførelsesbestemmelserne) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) var ikke blevet implementeret fuldt ud af de anvisningsberettigede. Det drejer sig om bestemmelsen om, at der skal sondres i regnskaberne mellem de forskellige former for betaling, bestemmelsen om, at den anvisningsberettigede skal definere arten af de bilag, der skal forelægges ved hver form for betaling, og bestemmelserne om opbevaring af disse bilag. I Parlamentets regnskaber er der ikke sondret mellem disse forskellige former for betaling (betaling af det fulde skyldige beløb, forfinansiering, mellemliggende betaling eller betaling af saldoen for det skyldige beløb). Det var ikke defineret, hvilken art dokumentation der skulle forelægges i forbindelse med hver form for betaling. Når transaktioner ikke er dokumenteret ordentligt, og når dokumentationen ikke er arkiveret på en hensigtsmæssig måde, bliver det særlig vanskeligt at foretage intern og ekstern kontrol, og kontrolsporet bliver brudt. I de fleste tilfælde lykkedes det Rettens revisorer at få fat i den dokumentation, der var nødvendig, for at den kunne kontrollere, om betalingerne var formelt rigtige, men Rettens revisorer kunne ikke se, om disse dokumenter var blevet undersøgt under den foregående kontrol. |
| --- | --- |

9.12.

Nogle af bestemmelserne i finansforordningens artikel 81 og i artikel 104 i Kommissionens forordning om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen (herefter benævnt gennemførelsesbestemmelserne) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) var ikke blevet implementeret fuldt ud af de anvisningsberettigede. Det drejer sig om bestemmelsen om, at der skal sondres i regnskaberne mellem de forskellige former for betaling, bestemmelsen om, at den anvisningsberettigede skal definere arten af de bilag, der skal forelægges ved hver form for betaling, og bestemmelserne om opbevaring af disse bilag. I Parlamentets regnskaber er der ikke sondret mellem disse forskellige former for betaling (betaling af det fulde skyldige beløb, forfinansiering, mellemliggende betaling eller betaling af saldoen for det skyldige beløb). Det var ikke defineret, hvilken art dokumentation der skulle forelægges i forbindelse med hver form for betaling. Når transaktioner ikke er dokumenteret ordentligt, og når dokumentationen ikke er arkiveret på en hensigtsmæssig måde, bliver det særlig vanskeligt at foretage intern og ekstern kontrol, og kontrolsporet bliver brudt. I de fleste tilfælde lykkedes det Rettens revisorer at få fat i den dokumentation, der var nødvendig, for at den kunne kontrollere, om betalingerne var formelt rigtige, men Rettens revisorer kunne ikke se, om disse dokumenter var blevet undersøgt under den foregående kontrol.

| 9.12. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Men hensyn til sondringen »mellem de forskellige former for betaling« indebærer de fleste betalinger »betaling af det fulde skyldige beløb« på det tidspunkt, betalingen foretages, fordi de udgifter, Parlamentet forvalter udelukkende er af administrativ art. Muligheden for at indføre ændringer i regnskabssystemerne, således at der kan sondres mellem de forskellige former for betaling, vil ikke desto mindre blive undersøgt nærmere. For så vidt angår dokumentation, udsendte generalsekretæren den 1. april 2003 retningslinjer for de anvisningsberettigedes opbevaring af originalbilag. Disse retningslinjer foreskriver, at de enkelte ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede bør vedtage en begrundet afgørelse om at udnævne »arkivarer«. I henhold til handlingsplanen fra den ved delegation bemyndigede hovedansvarlige anvisningsberettigede skal der gøres en yderligere indsats i forbindelse med denne del af den økonomiske forvaltning, og i de seneste få måneder har flere generaldirektorater taget skridt til at gennemføre de nødvendige forbedringer. |
| --- | --- |

9.12.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Men hensyn til sondringen »mellem de forskellige former for betaling« indebærer de fleste betalinger »betaling af det fulde skyldige beløb« på det tidspunkt, betalingen foretages, fordi de udgifter, Parlamentet forvalter udelukkende er af administrativ art. Muligheden for at indføre ændringer i regnskabssystemerne, således at der kan sondres mellem de forskellige former for betaling, vil ikke desto mindre blive undersøgt nærmere. For så vidt angår dokumentation, udsendte generalsekretæren den 1. april 2003 retningslinjer for de anvisningsberettigedes opbevaring af originalbilag. Disse retningslinjer foreskriver, at de enkelte ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede bør vedtage en begrundet afgørelse om at udnævne »arkivarer«. I henhold til handlingsplanen fra den ved delegation bemyndigede hovedansvarlige anvisningsberettigede skal der gøres en yderligere indsats i forbindelse med denne del af den økonomiske forvaltning, og i de seneste få måneder har flere generaldirektorater taget skridt til at gennemføre de nødvendige forbedringer.

| 9.13. | Det er fastsat i gennemførelsesbestemmelsernes artikel 67, stk. 1, litra f), at den anvisningsberettigede skal regulere transaktionerne over forskudskontoen senest ved udgangen af den følgende måned, så bogholderisaldoen og banksaldoen kan afstemmes. Denne frist blev, for så vidt angik rejsegodtgørelser og dagpenge til Parlamentets medlemmer, stort set ikke overholdt i 2003. Ved årets udgang var ca. 11 millioner euro, der var blevet udbetalt i september, oktober og november til medlemmerne over en forskudskonto, endnu ikke blevet opført i budgetregnskabet. |
| --- | --- |

9.13.

Det er fastsat i gennemførelsesbestemmelsernes artikel 67, stk. 1, litra f), at den anvisningsberettigede skal regulere transaktionerne over forskudskontoen senest ved udgangen af den følgende måned, så bogholderisaldoen og banksaldoen kan afstemmes. Denne frist blev, for så vidt angik rejsegodtgørelser og dagpenge til Parlamentets medlemmer, stort set ikke overholdt i 2003. Ved årets udgang var ca. 11 millioner euro, der var blevet udbetalt i september, oktober og november til medlemmerne over en forskudskonto, endnu ikke blevet opført i budgetregnskabet.

| 9.13. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  I 2003 tog det i perioden frem til 1. juli mellem otte og ti uger at regulere forskudskontoen. En midlertidig nedskæring i antallet af ansatte, som stod for disse transaktioner, førte til en forøgelse af dette tidsrum, men siden der i 2004 blev ansat ekstra personale, er ekspeditionstiden tilbage på det tidligere niveau. Det er vanskeligt at reducere ekspeditionstiden til under to måneder på grund af den måde, arbejdet er tilrettelagt på, og dette ville stadig være tilfældet, selv om antallet af ansatte med ansvar for kontrollen med forskudskontoen blev forhøjet betydeligt. En reduktion af dette tidsrum ville kræve, at hver eneste transaktion skulle være endeligt opgjort, når betalingen blev foretaget over forskudskontoen på grundlag af de modtagne bilag, og der ville systematisk skulle tilbagesøges beløb, for hvilke der ikke forelå den fornødne dokumentation. Enhver ufuldstændig sagsmappe ville således skulle gennemgås endnu en gang efter modtagelse af den manglende dokumentation. Som det er i dag, anmodes det pågældende medlem om at tilvejebringe den manglende dokumentation, inden den endelige afregning kan finde sted. Selv om dette øger den tid, der går inden afregningen, mindsker det rent faktisk den samlede tid til behandling af de enkelte sager. |
| --- | --- |

9.13.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

I 2003 tog det i perioden frem til 1. juli mellem otte og ti uger at regulere forskudskontoen. En midlertidig nedskæring i antallet af ansatte, som stod for disse transaktioner, førte til en forøgelse af dette tidsrum, men siden der i 2004 blev ansat ekstra personale, er ekspeditionstiden tilbage på det tidligere niveau. Det er vanskeligt at reducere ekspeditionstiden til under to måneder på grund af den måde, arbejdet er tilrettelagt på, og dette ville stadig være tilfældet, selv om antallet af ansatte med ansvar for kontrollen med forskudskontoen blev forhøjet betydeligt. En reduktion af dette tidsrum ville kræve, at hver eneste transaktion skulle være endeligt opgjort, når betalingen blev foretaget over forskudskontoen på grundlag af de modtagne bilag, og der ville systematisk skulle tilbagesøges beløb, for hvilke der ikke forelå den fornødne dokumentation. Enhver ufuldstændig sagsmappe ville således skulle gennemgås endnu en gang efter modtagelse af den manglende dokumentation. Som det er i dag, anmodes det pågældende medlem om at tilvejebringe den manglende dokumentation, inden den endelige afregning kan finde sted. Selv om dette øger den tid, der går inden afregningen, mindsker det rent faktisk den samlede tid til behandling af de enkelte sager.

| 9.14. | I henhold til artikel 11 i Parlamentets interne bestemmelser for gennemførelsen af Europa-Parlamentets budget kan betalinger effektueres ved stående betalingsordrer. I så fald afholdes en udgift, uden at den anvisningsberettigede forinden har fastsat den og anvist den til betaling. Når betalingen har fundet sted, forelægger den anvisningsberettigede »en anvisning om endelig opgørelse med henblik på bogføring« (artikel 11, stk. 4, i de interne bestemmelser). I henhold til finansforordningen, skal en udgift fastsættes og anvises, inden betaling kan finde sted. |
| --- | --- |

9.14.

I henhold til artikel 11 i Parlamentets interne bestemmelser for gennemførelsen af Europa-Parlamentets budget kan betalinger effektueres ved stående betalingsordrer. I så fald afholdes en udgift, uden at den anvisningsberettigede forinden har fastsat den og anvist den til betaling. Når betalingen har fundet sted, forelægger den anvisningsberettigede »en anvisning om endelig opgørelse med henblik på bogføring« (artikel 11, stk. 4, i de interne bestemmelser). I henhold til finansforordningen, skal en udgift fastsættes og anvises, inden betaling kan finde sted.

| 9.14. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  For visse udgiftstypers vedkommende (f.eks. leje, el, vand o.lign.) insisterer leverandøren på, at der betales ved hjælp af en fast betalingsordre eller direkte debitering. Parlamentets interne procedurer gør det kun muligt at foretage sådanne betalinger, hvis den kompetente anvisningsberettigede ikke har kunnet forhandle sig frem til en alternativ betalingsordning. Denne betingelse er medtaget i udkastet til den ændrede version af de interne gennemførelsesbestemmelser. Endvidere vil administrationen overveje eventuelle alternative betalingsvilkår med henblik på i højere grad at bringe de interne bestemmelser og procedurer på linje med finansforordningen. |
| --- | --- |

9.14.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

For visse udgiftstypers vedkommende (f.eks. leje, el, vand o.lign.) insisterer leverandøren på, at der betales ved hjælp af en fast betalingsordre eller direkte debitering. Parlamentets interne procedurer gør det kun muligt at foretage sådanne betalinger, hvis den kompetente anvisningsberettigede ikke har kunnet forhandle sig frem til en alternativ betalingsordning. Denne betingelse er medtaget i udkastet til den ændrede version af de interne gennemførelsesbestemmelser. Endvidere vil administrationen overveje eventuelle alternative betalingsvilkår med henblik på i højere grad at bringe de interne bestemmelser og procedurer på linje med finansforordningen.

Transaktioner

| 9.15. | De reviderede transaktioner var i det væsentlige lovlige og formelt rigtige. I nogle tilfælde var formelle krav ikke overholdt, men det havde ikke bevirket, at der var udbetalt forkerte beløb. |
| --- | --- |

9.15.

De reviderede transaktioner var i det væsentlige lovlige og formelt rigtige. I nogle tilfælde var formelle krav ikke overholdt, men det havde ikke bevirket, at der var udbetalt forkerte beløb.

| 9.15. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Parlamentet tager Rettens konklusioner til efterretning. |
| --- | --- |

9.15.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Parlamentet tager Rettens konklusioner til efterretning.

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

| 9.16. | Det hedder i finansforordningens artikel 60, stk. 7, at »Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning«. Hver af de ti ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede havde udarbejdet tre beretninger om regnskabsåret 2003 (to beretninger vedrørende årets første og andet kvartal og en årsberetning med en erklæring). I beretningerne er der et kapitel om spørgsmål vedrørende forvaltning og intern kontrol, et resumé af selvevalueringen af implementeringen af minimumsstandarderne og bemærkninger om de konstaterede mangler. Med det øgede ansvar, der er pålagt de anvisningsberettigede for den finansielle forvaltning af de ressourcer, de får tildelt, er disse beretninger nyttige redskaber, men de er yderst heterogene. Deres form og indhold bør harmoniseres. Det er også nødvendigt at forbedre informations- og rapporteringssystemerne, der underbygger indholdet af beretningerne, ved at der gennemføres en risikoanalyse, at der føres registre over kontrakter, og at arbejdsgangene dokumenteres. Der bør også redegøres mere indgående for resultaterne af de gennemførte kontroller. |
| --- | --- |

9.16.

Det hedder i finansforordningens artikel 60, stk. 7, at »Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning«. Hver af de ti ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede havde udarbejdet tre beretninger om regnskabsåret 2003 (to beretninger vedrørende årets første og andet kvartal og en årsberetning med en erklæring). I beretningerne er der et kapitel om spørgsmål vedrørende forvaltning og intern kontrol, et resumé af selvevalueringen af implementeringen af minimumsstandarderne og bemærkninger om de konstaterede mangler. Med det øgede ansvar, der er pålagt de anvisningsberettigede for den finansielle forvaltning af de ressourcer, de får tildelt, er disse beretninger nyttige redskaber, men de er yderst heterogene. Deres form og indhold bør harmoniseres. Det er også nødvendigt at forbedre informations- og rapporteringssystemerne, der underbygger indholdet af beretningerne, ved at der gennemføres en risikoanalyse, at der føres registre over kontrakter, og at arbejdsgangene dokumenteres. Der bør også redegøres mere indgående for resultaterne af de gennemførte kontroller.

| 9.16. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  De tidligere periodiske beretninger foreskrevet i Parlamentets interne gennemførelsesbestemmelser blev udarbejdet, uden at der forelå faste retningslinjer for form og indhold. Med hensyn til de årsberetninger, som er foreskrevet i finansforordningen, har de centrale finansielle tjenestegrene i samråd med de berørte tjenestegrene imidlertid gjort en indsats for at opnå en betydelig grad af harmonisering. Disse bestræbelser fortsættes, som det fremgår af handlingsplanen fra den ved delegation bemyndigede hovedansvarlige anvisningsberettigede, hvor flere af de punkter, Retten omtaler, tages op til behandling. |
| --- | --- |

9.16.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

De tidligere periodiske beretninger foreskrevet i Parlamentets interne gennemførelsesbestemmelser blev udarbejdet, uden at der forelå faste retningslinjer for form og indhold. Med hensyn til de årsberetninger, som er foreskrevet i finansforordningen, har de centrale finansielle tjenestegrene i samråd med de berørte tjenestegrene imidlertid gjort en indsats for at opnå en betydelig grad af harmonisering. Disse bestræbelser fortsættes, som det fremgår af handlingsplanen fra den ved delegation bemyndigede hovedansvarlige anvisningsberettigede, hvor flere af de punkter, Retten omtaler, tages op til behandling.

| 9.17. | Oplysningerne i beretningerne er en nyttig kilde til forståelse af, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne med relation til transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed har fungeret. Men kvaliteten af de oplysninger, der ligger til grund for disse beretninger, skal forbedres, hvis Retten skal kunne bruge dem som en relevant kilde til sin DAS-erklæring. Med én undtagelse har samtlige ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede bekræftet »at have rimelig vished om ... at de indførte kontrolprocedurer giver de nødvendige garantier for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed«. En anvisningsberettiget havde udeladt denne erklæring uden at anføre forbehold. Ingen af de anvisningsberettigede anførte forbehold, men tre havde i deres erklæring indføjet en bemærkning om, at der var mangel på kvalificeret personale, at reglerne for udgifter afholdt af Parlamentets medlemmer og af de politiske grupper skulle tilpasses til den nye finansforordning, og at kontrolorganernes, inklusive Revisionsrettens, bemærkninger skulle tages i betragtning i den forbindelse. Andre anvisningsberettigedes årsberetninger indeholdt også bemærkninger om de problemer, der havde været med at implementere den nye finansforordning og de interne kontrolrammer fuldt ud. |
| --- | --- |

9.17.

Oplysningerne i beretningerne er en nyttig kilde til forståelse af, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne med relation til transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed har fungeret. Men kvaliteten af de oplysninger, der ligger til grund for disse beretninger, skal forbedres, hvis Retten skal kunne bruge dem som en relevant kilde til sin DAS-erklæring. Med én undtagelse har samtlige ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede bekræftet »at have rimelig vished om ... at de indførte kontrolprocedurer giver de nødvendige garantier for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed«. En anvisningsberettiget havde udeladt denne erklæring uden at anføre forbehold. Ingen af de anvisningsberettigede anførte forbehold, men tre havde i deres erklæring indføjet en bemærkning om, at der var mangel på kvalificeret personale, at reglerne for udgifter afholdt af Parlamentets medlemmer og af de politiske grupper skulle tilpasses til den nye finansforordning, og at kontrolorganernes, inklusive Revisionsrettens, bemærkninger skulle tages i betragtning i den forbindelse. Andre anvisningsberettigedes årsberetninger indeholdt også bemærkninger om de problemer, der havde været med at implementere den nye finansforordning og de interne kontrolrammer fuldt ud.

| 9.17. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Spørgsmålet om besættelsen af stillinger, der kræver finansielle kvalifikationer, behandles i handlingsplanen fra den ved delegation bemyndigede hovedansvarlige anvisningsberettigede. |
| --- | --- |

9.17.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Spørgsmålet om besættelsen af stillinger, der kræver finansielle kvalifikationer, behandles i handlingsplanen fra den ved delegation bemyndigede hovedansvarlige anvisningsberettigede.

Rådet

Overvågnings- og kontrolsystemer

| 9.18. | Finansforordningen blev gennemført gradvis i første halvår af 2003. De ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede indførte interne forvaltnings- og kontrolprocedurer. Disse kontrolprocedurer er baseret på forudgående kontrol og følger princippet om, at igangsætningen af en transaktion og kontrol af samme transaktion skal være to adskilte funktioner. Disse procedurer var ikke skriftligt dokumenteret for alle aktiviteters vedkommende, specielt ikke for personalelønningernes vedkommende. |
| --- | --- |

9.18.

Finansforordningen blev gennemført gradvis i første halvår af 2003. De ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede indførte interne forvaltnings- og kontrolprocedurer. Disse kontrolprocedurer er baseret på forudgående kontrol og følger princippet om, at igangsætningen af en transaktion og kontrol af samme transaktion skal være to adskilte funktioner. Disse procedurer var ikke skriftligt dokumenteret for alle aktiviteters vedkommende, specielt ikke for personalelønningernes vedkommende.

| 9.19. | Det er fastsat i Rådets egne interne regler for gennemførelsen af Rådets budget, at hver ved delegation bemyndiget anvisningsberettiget skal sørge for, at der udarbejdes et dokument med en beskrivelse af forvaltnings- og kontrolprocedurerne i hans/hendes tjenestegrene. Dette dokument skal uddeles til hele personalet. De eneste dokumenter, der fandtes af denne art ved udgangen af 2003, vedrørte de procedurer, der blev anvendt i enheden med ansvar for informationsteknologi, i enheden med ansvar for bygninger og i den juridiske tjeneste. |
| --- | --- |

9.19.

Det er fastsat i Rådets egne interne regler for gennemførelsen af Rådets budget, at hver ved delegation bemyndiget anvisningsberettiget skal sørge for, at der udarbejdes et dokument med en beskrivelse af forvaltnings- og kontrolprocedurerne i hans/hendes tjenestegrene. Dette dokument skal uddeles til hele personalet. De eneste dokumenter, der fandtes af denne art ved udgangen af 2003, vedrørte de procedurer, der blev anvendt i enheden med ansvar for informationsteknologi, i enheden med ansvar for bygninger og i den juridiske tjeneste.

| 9.18-9.19. | RÅDETS SVAR
  Konklusionen om manglende skriftlig dokumentation for alle kontrolprocedurer forekom også i Revisionsrettens interne evalueringsrapport om de anvisningsberettigedes årsberetninger for 2003. Som opfølgning af denne bemærkning blev de anvisningsberettigede, som endnu ikke har udarbejdet et dokument, der beskriver forvaltnings- og kontrolprocedurerne, anmodet om at gøre dette inden den 1. december 2004.
  For at lette dette arbejde og sikre sammenhæng mellem de forskellige anvisningsberettigede er der blevet udarbejdet en model til et sådant dokument. |
| --- | --- |

9.18-9.19.

RÅDETS SVAR

Konklusionen om manglende skriftlig dokumentation for alle kontrolprocedurer forekom også i Revisionsrettens interne evalueringsrapport om de anvisningsberettigedes årsberetninger for 2003. Som opfølgning af denne bemærkning blev de anvisningsberettigede, som endnu ikke har udarbejdet et dokument, der beskriver forvaltnings- og kontrolprocedurerne, anmodet om at gøre dette inden den 1. december 2004.

For at lette dette arbejde og sikre sammenhæng mellem de forskellige anvisningsberettigede er der blevet udarbejdet en model til et sådant dokument.

| 9.20. | I henhold til Rådets beskrivelse af de opgaver, som udføres af det personale, der kontrollerer transaktioner, kan der foretages efterfølgende kontrol, men der var ikke foretaget sådan kontrol. Efterfølgende kontrol, som omhandlet i gennemførelsesbestemmelsernes artikel 47, stk. 4, ville kunne give de anvisningsberettigede yderligere sikkerhed, når de skal afgive erklæring om, hvorvidt de transaktioner, der er finansieret over budgettet, er gennemført korrekt. |
| --- | --- |

9.20.

I henhold til Rådets beskrivelse af de opgaver, som udføres af det personale, der kontrollerer transaktioner, kan der foretages efterfølgende kontrol, men der var ikke foretaget sådan kontrol. Efterfølgende kontrol, som omhandlet i gennemførelsesbestemmelsernes artikel 47, stk. 4, ville kunne give de anvisningsberettigede yderligere sikkerhed, når de skal afgive erklæring om, hvorvidt de transaktioner, der er finansieret over budgettet, er gennemført korrekt.

| 9.20. | RÅDETS SVAR
  Selv om efterfølgende kontrol (kontrol efter betaling) har fundet sted, er dette middel ikke blevet anvendt systematisk i 2003.
  Skønt Generalsekretariatet finder, at det navnlig er nyttigt at foretage efterfølgende kontrol i forbindelse med driftsudgifter, har det dog til hensigt at udvikle en metode, som dets kontrollerende personale kan benytte til ex post-analyse i fremtiden. |
| --- | --- |

9.20.

RÅDETS SVAR

Selv om efterfølgende kontrol (kontrol efter betaling) har fundet sted, er dette middel ikke blevet anvendt systematisk i 2003.

Skønt Generalsekretariatet finder, at det navnlig er nyttigt at foretage efterfølgende kontrol i forbindelse med driftsudgifter, har det dog til hensigt at udvikle en metode, som dets kontrollerende personale kan benytte til ex post-analyse i fremtiden.

| 9.21. | De foranstaltninger, som finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne foreskriver, var indført i et vist omfang. Pr. 31. december 2003 var følgende foranstaltninger imidlertid ikke gennemført:






  a) | fastsættelse af minimumsstandarder (finansforordningens artikel 60, stk. 4) |
| --- | --- | --- |

9.21.

De foranstaltninger, som finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne foreskriver, var indført i et vist omfang. Pr. 31. december 2003 var følgende foranstaltninger imidlertid ikke gennemført:

a)

fastsættelse af minimumsstandarder (finansforordningens artikel 60, stk. 4)

| b) | fastlæggelse af en kodeks af faglige standarder for regnskabsføreren og for forskudsbestyreren (finansforordningens artikel 60, stk. 5) |
| --- | --- |

b)

fastlæggelse af en kodeks af faglige standarder for regnskabsføreren og for forskudsbestyreren (finansforordningens artikel 60, stk. 5)

| c) | en detaljeret beskrivelse af regnskabsførerens og forskudsbestyrerens opgaver, rettigheder og pligter (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 44). |
| --- | --- |

c)

en detaljeret beskrivelse af regnskabsførerens og forskudsbestyrerens opgaver, rettigheder og pligter (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 44).

| 9.21. | RÅDETS SVAR
  De tiltag, Revisionsretten mener der er behov for, vil blive vedtaget af Generalsekretariatet inden udgangen af 2004. |
| --- | --- |

9.21.

RÅDETS SVAR

De tiltag, Revisionsretten mener der er behov for, vil blive vedtaget af Generalsekretariatet inden udgangen af 2004.

| 9.22. | I 2003 gennemførte den interne revisor forvaltningsrevision af en række områder og reviderede også Rådets årsregnskab for regnskabsåret 2002. Eftersom disse revisioner ikke tog sigte på lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet for regnskabsåret 2003, er revisionsresultaterne ikke direkte relevante for Rettens specifikke vurdering af administrationsudgifternes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

9.22.

I 2003 gennemførte den interne revisor forvaltningsrevision af en række områder og reviderede også Rådets årsregnskab for regnskabsåret 2002. Eftersom disse revisioner ikke tog sigte på lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet for regnskabsåret 2003, er revisionsresultaterne ikke direkte relevante for Rettens specifikke vurdering af administrationsudgifternes lovlighed og formelle rigtighed.

Transaktioner

| 9.23. | Rådet havde indgået aftaler om juridisk bistand uden udbudsprocedure, selv om værdien af disse aftaler lå over beløbsgrænserne for, hvornår der skal afholdes udbud. |
| --- | --- |

9.23.

Rådet havde indgået aftaler om juridisk bistand uden udbudsprocedure, selv om værdien af disse aftaler lå over beløbsgrænserne for, hvornår der skal afholdes udbud.

| 9.23. | RÅDETS SVAR
  Generalsekretariatet accepterer fuldt ud Revisionsrettens bemærkning med hensyn til en forpligtelse vedrørende retlige tjenesteydelser.
  Det skal dog bemærkes, at Rådets Juridiske Tjeneste har iværksat en udbudsprocedure med henblik på udarbejdelse af en rammekontrakt for den pågældende type retlige tjenesteydelser (retlig bistand på antidumpingområdet). |
| --- | --- |

9.23.

RÅDETS SVAR

Generalsekretariatet accepterer fuldt ud Revisionsrettens bemærkning med hensyn til en forpligtelse vedrørende retlige tjenesteydelser.

Det skal dog bemærkes, at Rådets Juridiske Tjeneste har iværksat en udbudsprocedure med henblik på udarbejdelse af en rammekontrakt for den pågældende type retlige tjenesteydelser (retlig bistand på antidumpingområdet).

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

| 9.24. | De ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede lægger bl.a. resultaterne af efterfølgende kontroller til grund for deres erklæringer. Der fandtes imidlertid ingen dokumentation for efterfølgende kontroller. |
| --- | --- |

9.24.

De ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede lægger bl.a. resultaterne af efterfølgende kontroller til grund for deres erklæringer. Der fandtes imidlertid ingen dokumentation for efterfølgende kontroller.

Domstolen

Overvågnings- og kontrolsystemer

| 9.25. | Domstolen havde ikke gennemført en række af de vigtigste krav i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne fuldt ud. Finansforordningens krav var ikke opfyldt på følgende områder:






  a) | fastsættelse af minimumsstandarder for kontrol og analyse af risiciene forbundet med forvaltningsmiljøet og arten af de finansierede foranstaltninger (finansforordningens artikel 60, stk. 4) |
| --- | --- | --- |

9.25.

Domstolen havde ikke gennemført en række af de vigtigste krav i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne fuldt ud. Finansforordningens krav var ikke opfyldt på følgende områder:

a)

fastsættelse af minimumsstandarder for kontrol og analyse af risiciene forbundet med forvaltningsmiljøet og arten af de finansierede foranstaltninger (finansforordningens artikel 60, stk. 4)

| b) | en beskrivelse af de finansielle aktørers opgaver, rettigheder og pligter (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 44) |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de finansielle aktørers opgaver, rettigheder og pligter (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 44)

| c) | definition af omfanget af den interne revisors opgaver og fastlæggelse af målene og procedurerne for den interne revision (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 109, stk. 2). |
| --- | --- |

c)

definition af omfanget af den interne revisors opgaver og fastlæggelse af målene og procedurerne for den interne revision (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 109, stk. 2).

| 9.25. | DOMSTOLEN SVAR
  Domstolen har med henblik på i institutionen at gennemføre de nye bestemmelser i finansforordningen, vedtaget af Rådet den 25. juni 2002 og gennemførelsesbestemmelserne hertil, vedtaget af Kommissionen den 23. december 2002, den 22. januar 2003 godkendt et nyt internt finansreglement. Dette retsgrundlag skulle suppleres af regler, der skulle indføres i de forskellige bestemmelser og regler, som Revisionsretten angiver. Domstolen har imidlertid inden fastsættelsen af disse regler fundet det hensigtsmæssigt at undersøge funktionen af det nye system i praksis, så meget desto mere, som institutionen på grund af dens størrelse og dens særlige opgave med henblik på anvendelsen af de nye bestemmelser kun rådede over et særdeles begrænset antal personer, der havde det nødvendige kendskab til de finansielle ordninger og regler.
  Samtlige de dokumenter, som Revisionsretten har angivet, er nu vedtaget.
  Domstolens Administrative Udvalg godkendte den 31. marts 2004 således de kontrolminimumsstandarder, der finder anvendelse inden for institutionen. I regel nr. 7 i disse minimumsstandarder henvises til undersøgelsen af de risici, der er nævnt i finansforordningens artikel 60, stk. 4.
  Beskrivelsen af finansaktørernes opgaver, rettigheder og pligter, som er fastsat i artikel 44 i finansforordningens gennemførelsesbestemmelser, samt den interne revisors opgaver blev ligeledes godkendt den 31. marts 2004 af Det Administrative Udvalg. Det bemærkes, at nævnte beskrivelse i henhold til artikel 109, stk. 2, i gennemførelsesbestemmelserne definerer den interne revisors opgaver og fastlægger målsætningerne og procedurerne for den interne revision. |
| --- | --- |

9.25.

DOMSTOLEN SVAR

Domstolen har med henblik på i institutionen at gennemføre de nye bestemmelser i finansforordningen, vedtaget af Rådet den 25. juni 2002 og gennemførelsesbestemmelserne hertil, vedtaget af Kommissionen den 23. december 2002, den 22. januar 2003 godkendt et nyt internt finansreglement. Dette retsgrundlag skulle suppleres af regler, der skulle indføres i de forskellige bestemmelser og regler, som Revisionsretten angiver. Domstolen har imidlertid inden fastsættelsen af disse regler fundet det hensigtsmæssigt at undersøge funktionen af det nye system i praksis, så meget desto mere, som institutionen på grund af dens størrelse og dens særlige opgave med henblik på anvendelsen af de nye bestemmelser kun rådede over et særdeles begrænset antal personer, der havde det nødvendige kendskab til de finansielle ordninger og regler.

Samtlige de dokumenter, som Revisionsretten har angivet, er nu vedtaget.

Domstolens Administrative Udvalg godkendte den 31. marts 2004 således de kontrolminimumsstandarder, der finder anvendelse inden for institutionen. I regel nr. 7 i disse minimumsstandarder henvises til undersøgelsen af de risici, der er nævnt i finansforordningens artikel 60, stk. 4.

Beskrivelsen af finansaktørernes opgaver, rettigheder og pligter, som er fastsat i artikel 44 i finansforordningens gennemførelsesbestemmelser, samt den interne revisors opgaver blev ligeledes godkendt den 31. marts 2004 af Det Administrative Udvalg. Det bemærkes, at nævnte beskrivelse i henhold til artikel 109, stk. 2, i gennemførelsesbestemmelserne definerer den interne revisors opgaver og fastlægger målsætningerne og procedurerne for den interne revision.

| 9.26. | En kontrolenhed med direkte referat til den interne revisor fik pålagt opgaven at foretage forudgående kontrol af samtlige anvisningsberettigedes transaktioner. Den interne revisor påtog sig også opgaven at validere alle transaktioner i edb-regnskabssystemet. Denne opgave, som tidligere blev udført af finansinspektøren, er ikke forenelig med den uafhængighed, som den interne revisor skal have, når han varetager sine revisionsopgaver, og den er også i strid med ånden i finansreformen. |
| --- | --- |

9.26.

En kontrolenhed med direkte referat til den interne revisor fik pålagt opgaven at foretage forudgående kontrol af samtlige anvisningsberettigedes transaktioner. Den interne revisor påtog sig også opgaven at validere alle transaktioner i edb-regnskabssystemet. Denne opgave, som tidligere blev udført af finansinspektøren, er ikke forenelig med den uafhængighed, som den interne revisor skal have, når han varetager sine revisionsopgaver, og den er også i strid med ånden i finansreformen.

| 9.26. | DOMSTOLEN SVAR
  I den nye administrative afdeling, som er oprettet med henblik på Domstolens specifikke behov, består der en klar adskillelse mellem den forudgående kontrol af de økonomiske transaktioner og den interne revisions opgaver.
  Den forudgående kontrol af transaktioner gennemføres af de ansatte med ansvar for kontrollen, hvis arbejdsopgaver er underlagt »kodeks af faglige standarder for ansatte, der har ansvar for kontrol af den økonomiske forvaltning«.
  Disse ansatte skal navnlig give en positiv eller negativ udtalelse i form af et stempel på enhver sag, som de behandler.
  Den omstændighed, at de ansatte, der er ansvarlige for kontrollen (eller i givet fald afdelingens sekretariat) i tilfælde af godkendelse indfører transaktionen i det elektroniske system for forvaltning af bevillinger, beror alene på, at dette system af tekniske årsager ikke kunne ændres på dette punkt ved ikrafttrædelsen af de nye bestemmelser i finansforordningen. Distributionen af det dokument, der udfærdiges efter transaktionerne — hvorved dokumenterne påtegnes eller underskrives af de forskellige deltagere, og som alene giver transaktionerne retlig gyldighed — er imidlertid i overensstemmelse med finansforordningen og pålægger det endelige ansvar til den ved delegation eller ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede. Kontrollens rolle og ansvar kan derfor ikke sammenlignes med den tidligere finanskontrollørs.
  De procedurer, som nævnes ovenfor, og som ikke omfatter den interne revisor som sådan, påvirker på ingen måde dennes uafhængighed, hvis forpligtelser og ansvar er fastlagt i »Beskrivelser af den interne revisors opgaver«, som vedtaget af Domstolens Administrative Udvalg, som anført under besvarelsen vedrørende punkt 9.25. |
| --- | --- |

9.26.

DOMSTOLEN SVAR

I den nye administrative afdeling, som er oprettet med henblik på Domstolens specifikke behov, består der en klar adskillelse mellem den forudgående kontrol af de økonomiske transaktioner og den interne revisions opgaver.

Den forudgående kontrol af transaktioner gennemføres af de ansatte med ansvar for kontrollen, hvis arbejdsopgaver er underlagt »kodeks af faglige standarder for ansatte, der har ansvar for kontrol af den økonomiske forvaltning«.

Disse ansatte skal navnlig give en positiv eller negativ udtalelse i form af et stempel på enhver sag, som de behandler.

Den omstændighed, at de ansatte, der er ansvarlige for kontrollen (eller i givet fald afdelingens sekretariat) i tilfælde af godkendelse indfører transaktionen i det elektroniske system for forvaltning af bevillinger, beror alene på, at dette system af tekniske årsager ikke kunne ændres på dette punkt ved ikrafttrædelsen af de nye bestemmelser i finansforordningen. Distributionen af det dokument, der udfærdiges efter transaktionerne — hvorved dokumenterne påtegnes eller underskrives af de forskellige deltagere, og som alene giver transaktionerne retlig gyldighed — er imidlertid i overensstemmelse med finansforordningen og pålægger det endelige ansvar til den ved delegation eller ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede. Kontrollens rolle og ansvar kan derfor ikke sammenlignes med den tidligere finanskontrollørs.

De procedurer, som nævnes ovenfor, og som ikke omfatter den interne revisor som sådan, påvirker på ingen måde dennes uafhængighed, hvis forpligtelser og ansvar er fastlagt i »Beskrivelser af den interne revisors opgaver«, som vedtaget af Domstolens Administrative Udvalg, som anført under besvarelsen vedrørende punkt 9.25.

| 9.27. | Den interne revisor gennemførte ikke sit arbejdsprogram for 2003, det skyldtes tilsyneladende, at der ikke var personale nok, og at den forudgående kontrol havde været så tidskrævende. |
| --- | --- |

9.27.

Den interne revisor gennemførte ikke sit arbejdsprogram for 2003, det skyldtes tilsyneladende, at der ikke var personale nok, og at den forudgående kontrol havde været så tidskrævende.

| 9.27. | DOMSTOLEN SVAR
  Den interne revisor har i det pågældende år bidraget til at oprette den nye administrative afdeling i Domstolens administration. En kontrol vedrørende forvaltningen af bevillingerne til Domstolens besøgende, som er omfattet af flere budgetkonti, er planlagt, men har ikke kunnet afsluttes i 2003. |
| --- | --- |

9.27.

DOMSTOLEN SVAR

Den interne revisor har i det pågældende år bidraget til at oprette den nye administrative afdeling i Domstolens administration. En kontrol vedrørende forvaltningen af bevillingerne til Domstolens besøgende, som er omfattet af flere budgetkonti, er planlagt, men har ikke kunnet afsluttes i 2003.

Transaktioner

| 9.28. | Domstolen havde efter begrænset udbud indgået en kontrakt om køb af netsteds-licenser til at bruge software, uden at der forinden var blevet offentliggjort en bekendtgørelse herom i Den Europæiske Unions Tidende. I henhold til artikel 15, stk. 2, og artikel 17 i Rådets direktiv 92/50/EØF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelseskontrakter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) skulle Domstolen have sendt en bekendtgørelse til Publikationskontoret om, at den ønskede at indgå en offentlig tjenesteydelseskontrakt, og denne bekendtgørelse skulle have været offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

9.28.

Domstolen havde efter begrænset udbud indgået en kontrakt om køb af netsteds-licenser til at bruge software, uden at der forinden var blevet offentliggjort en bekendtgørelse herom i Den Europæiske Unions Tidende. I henhold til artikel 15, stk. 2, og artikel 17 i Rådets direktiv 92/50/EØF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelseskontrakter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) skulle Domstolen have sendt en bekendtgørelse til Publikationskontoret om, at den ønskede at indgå en offentlig tjenesteydelseskontrakt, og denne bekendtgørelse skulle have været offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

| 9.28. | DOMSTOLEN SVAR
  Anskaffelsen af retten til at udnytte edb-programmerne for institutionens datanet og elektronisk mail er foretaget ved et valg af det gunstigste tilbud blandt dem, der blev indhentet hos de forhandlere, der af hovedselskabet var autoriseret at forhandle disse produkter på det belgiske og luxembourgske marked. Erfaringen har vist, at de herved opnåede priser var konkurrencedygtige. Fremtidigt vil der ved sådanne anskaffelser, nemlig af et særligt produkt, der blev solgt via et net af autoriserede forhandlere, blive taget særligt hensyn, således at proceduren for markedsandelene bliver overholdt. |
| --- | --- |

9.28.

DOMSTOLEN SVAR

Anskaffelsen af retten til at udnytte edb-programmerne for institutionens datanet og elektronisk mail er foretaget ved et valg af det gunstigste tilbud blandt dem, der blev indhentet hos de forhandlere, der af hovedselskabet var autoriseret at forhandle disse produkter på det belgiske og luxembourgske marked. Erfaringen har vist, at de herved opnåede priser var konkurrencedygtige. Fremtidigt vil der ved sådanne anskaffelser, nemlig af et særligt produkt, der blev solgt via et net af autoriserede forhandlere, blive taget særligt hensyn, således at proceduren for markedsandelene bliver overholdt.

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

| 9.29. | Ved begyndelsen af juni 2004 forelå de årsberetninger, som skal forelægges i henhold til finansforordningens artikel 60, stk. 7, endnu ikke. |
| --- | --- |

9.29.

Ved begyndelsen af juni 2004 forelå de årsberetninger, som skal forelægges i henhold til finansforordningens artikel 60, stk. 7, endnu ikke.

| 9.29. | DOMSTOLEN SVAR
  Årsberetningen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede blev fremsendt til institutionens kompetente myndighed den 2. juli 2004. Det skal herved bemærkes, at finansforordningen kun fastsætter en frist for fremlæggelse af årsrapporten for Kommissionen, idet fristen i artikel 60 alene gælder for denne institution. |
| --- | --- |

9.29.

DOMSTOLEN SVAR

Årsberetningen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede blev fremsendt til institutionens kompetente myndighed den 2. juli 2004. Det skal herved bemærkes, at finansforordningen kun fastsætter en frist for fremlæggelse af årsrapporten for Kommissionen, idet fristen i artikel 60 alene gælder for denne institution.

Revisionsretten

Overvågnings- og kontrolsystemer

| 9.30. | Hver institution skal i henhold til gennemførelsesbestemmelsernes artikel 44 give hver finansiel aktør »en detaljeret beskrivelse af hans opgaver, rettigheder og pligter«. Sådanne beskrivelser er udarbejdet, og de blev vedtaget af Retten den 18. december 2003. Samme dag vedtog institutionen også de minimumsstandarder, som finansforordningens artikel 60, stk. 4, foreskriver. |
| --- | --- |

9.30.

Hver institution skal i henhold til gennemførelsesbestemmelsernes artikel 44 give hver finansiel aktør »en detaljeret beskrivelse af hans opgaver, rettigheder og pligter«. Sådanne beskrivelser er udarbejdet, og de blev vedtaget af Retten den 18. december 2003. Samme dag vedtog institutionen også de minimumsstandarder, som finansforordningens artikel 60, stk. 4, foreskriver.

| 9.31. | Rettens interne revisor har undersøgt, hvordan den forudgående kontrol er opbygget og fungerer. Den interne revisor har endvidere undersøgt det finansieringssystem, der anvendes til gennemførelse af Rettens politik for bygninger. Den interne revisors revisioner mundede ikke ud i særlige anbefalinger. |
| --- | --- |

9.31.

Rettens interne revisor har undersøgt, hvordan den forudgående kontrol er opbygget og fungerer. Den interne revisor har endvidere undersøgt det finansieringssystem, der anvendes til gennemførelse af Rettens politik for bygninger. Den interne revisors revisioner mundede ikke ud i særlige anbefalinger.

| 9.32. | Revisionsretten revideres af et uafhængigt eksternt revisionsfirma, som har afgivet en revisionserklæring om lovligheden og rigtigheden af Rettens årsregnskab pr. 31. december 2003. Erklæringen er ledsaget af en beretning. Revisor erklærer i beretningen, at det er hans opfattelse, at de gældende interne kontrolregler giver sikkerhed for, at de operationelle mål nås på tilfredsstillende måde, og at årsregnskabet giver et retvisende billede, samt at den gældende lovgivning er fulgt. Revisionserklæringen og beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

9.32.

Revisionsretten revideres af et uafhængigt eksternt revisionsfirma, som har afgivet en revisionserklæring om lovligheden og rigtigheden af Rettens årsregnskab pr. 31. december 2003. Erklæringen er ledsaget af en beretning. Revisor erklærer i beretningen, at det er hans opfattelse, at de gældende interne kontrolregler giver sikkerhed for, at de operationelle mål nås på tilfredsstillende måde, og at årsregnskabet giver et retvisende billede, samt at den gældende lovgivning er fulgt. Revisionserklæringen og beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

Transaktioner

| 9.33. | Revisionen af transaktioner, der ligger til grund for regnskabet for regnskabsåret 2003, har ikke givet anledning til bemærkninger. |
| --- | --- |

9.33.

Revisionen af transaktioner, der ligger til grund for regnskabet for regnskabsåret 2003, har ikke givet anledning til bemærkninger.

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

| 9.34. | Generalsekretæren har som fastsat i finansforordningens artikel 60, stk. 7, udarbejdet en årsberetning, hvori der redegøres for de vigtigste budgetområder. |
| --- | --- |

9.34.

Generalsekretæren har som fastsat i finansforordningens artikel 60, stk. 7, udarbejdet en årsberetning, hvori der redegøres for de vigtigste budgetområder.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget

| 9.35. | Bemærkningerne nedenfor vedrører problemer, som Retten har konstateret både i Det Økonomiske og Sociale Udvalg og i Regionsudvalget. For at undgå gentagelser behandles disse problemer i dette afsnit, som vedrører begge udvalg. |
| --- | --- |

9.35.

Bemærkningerne nedenfor vedrører problemer, som Retten har konstateret både i Det Økonomiske og Sociale Udvalg og i Regionsudvalget. For at undgå gentagelser behandles disse problemer i dette afsnit, som vedrører begge udvalg.

Overvågnings- og kontrolsystemer

| 9.36. | Følgende regler vedrørende overvågnings- og kontrolsystemer, var ikke fulgt: |
| --- | --- |

9.36.

Følgende regler vedrørende overvågnings- og kontrolsystemer, var ikke fulgt:

| 9.36. | |
| --- | --- |

9.36.

| a) | regnskabsføreren havde ikke fået en detaljeret beskrivelse af sine opgaver, rettigheder og pligter, sådan som gennemførelsesbestemmelsernes artikel 44 kræver det |
| --- | --- |

a)

regnskabsføreren havde ikke fået en detaljeret beskrivelse af sine opgaver, rettigheder og pligter, sådan som gennemførelsesbestemmelsernes artikel 44 kræver det

| a) | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  Regnskabsførelseskodeksen blev vedtaget i 2004. |
| --- | --- |

a)

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

Regnskabsførelseskodeksen blev vedtaget i 2004.

| | REGIONSUDVALGETS SVAR
  Den 3. maj 2004 godkendte den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede beslutning nr. 88/2004 om kodeks vedrørende opgaver og ansvar for Regionsudvalgets regnskabsfører og de ved subdelegation bemyndigede øvrige regnskabsførere. Kodeksen indeholder også bestemmelser vedrørende regnskabsførerens faglige standarder.
  Godkendelsen af beslutningen blev forsinket, fordi visse foranstaltninger i tidsplanen for gennemførelsen af den nye finansforordning blev forsinket i 2003 som følge af andre prioriteringer. |
| --- | --- |

REGIONSUDVALGETS SVAR

Den 3. maj 2004 godkendte den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede beslutning nr. 88/2004 om kodeks vedrørende opgaver og ansvar for Regionsudvalgets regnskabsfører og de ved subdelegation bemyndigede øvrige regnskabsførere. Kodeksen indeholder også bestemmelser vedrørende regnskabsførerens faglige standarder.

Godkendelsen af beslutningen blev forsinket, fordi visse foranstaltninger i tidsplanen for gennemførelsen af den nye finansforordning blev forsinket i 2003 som følge af andre prioriteringer.

| b) | der var ikke vedtaget minimumskontrolstandarder. |
| --- | --- |

b)

der var ikke vedtaget minimumskontrolstandarder.

| b) | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  Et sæt interne minimumskontrolstandarder blev vedtaget i 2004. |
| --- | --- |

b)

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

Et sæt interne minimumskontrolstandarder blev vedtaget i 2004.

| | REGIONSUDVALGETS SVAR
  Det er rigtigt, at Regionsudvalget endnu ikke har indført et udførligt system med minimumskontrolstandarder, men det har ikke desto mindre vedtaget en række kontrolstandarder: kontrollister; procedurebeskrivelser; præstationsindikatorer; procedurer for udpegelse af budgetpostadministratorer; Udvalget for Finansielle og Administrative Anliggenders opfølgning af finansielle sager; udkast til vademecum om opgaver, funktioner og procedurer; reglementer om godtgørelser til medlemmerne; reglementer om repræsentationsudgifter; beslutninger om »whistleblowers« og forbindelserne til OLAF; tjenesteforskrifter; efteruddannelsesprogrammer for finansielle aktører; beskrivelser af finansielle kredsløb osv.
  I december 2003 bad den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede den interne revisor om at gennemgå Regionsudvalgets kontrolsystem. |
| --- | --- |

REGIONSUDVALGETS SVAR

Det er rigtigt, at Regionsudvalget endnu ikke har indført et udførligt system med minimumskontrolstandarder, men det har ikke desto mindre vedtaget en række kontrolstandarder: kontrollister; procedurebeskrivelser; præstationsindikatorer; procedurer for udpegelse af budgetpostadministratorer; Udvalget for Finansielle og Administrative Anliggenders opfølgning af finansielle sager; udkast til vademecum om opgaver, funktioner og procedurer; reglementer om godtgørelser til medlemmerne; reglementer om repræsentationsudgifter; beslutninger om »whistleblowers« og forbindelserne til OLAF; tjenesteforskrifter; efteruddannelsesprogrammer for finansielle aktører; beskrivelser af finansielle kredsløb osv.

I december 2003 bad den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede den interne revisor om at gennemgå Regionsudvalgets kontrolsystem.

| 9.37. | Finansforordningens og gennemførelsesbestemmelsernes bestemmelser om indgåelse af offentlige indkøbsaftaler var ikke fulgt på en række områder. Der var ikke sendt en rapport til budgetmyndigheden om de aftaler, der havde været genstand for forhandlingsprocedurer (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 54), og listen over kontrahenter, der havde fået kontrakter på under 50 000 euro, var ikke blevet offentliggjort på internettet (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 119). Regionsudvalget havde ikke oprettet en database med oplysninger om ansøgere og bydende, der var udelukket fra at deltage i udbudsprocedurer (finansforordningens artikel 95). |
| --- | --- |

9.37.

Finansforordningens og gennemførelsesbestemmelsernes bestemmelser om indgåelse af offentlige indkøbsaftaler var ikke fulgt på en række områder. Der var ikke sendt en rapport til budgetmyndigheden om de aftaler, der havde været genstand for forhandlingsprocedurer (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 54), og listen over kontrahenter, der havde fået kontrakter på under 50 000 euro, var ikke blevet offentliggjort på internettet (gennemførelsesbestemmelsernes artikel 119). Regionsudvalget havde ikke oprettet en database med oplysninger om ansøgere og bydende, der var udelukket fra at deltage i udbudsprocedurer (finansforordningens artikel 95).

| 9.37. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  Det er korrekt, at budgetmyndigheden ikke har fået tilsendt nogen rapport om samtlige forhandlingsprocedurer, og at der ikke på internettet er offentliggjort en liste over kontrahenter, som har fået kontrakter til en værdi på under 50.000 euro. Imidlertid er der udarbejdet regelmæssige fremskridtsrapporter om situationen vedrørende bygningerne, som er tilgået budgetmyndigheden. Procedurerne fra den nye finansforordning om forhåndsmeddelelser vedrørende større kontrakter er også overholdt. Det skal også bemærkes, at der i 2003 blev indledt en intern revision af anskaffelsesprocedurerne vedrørende bygningen Belliard 68, og at revisionen blev afsluttet i 2004. Forpligtelserne til at sende en rapport om alle forhandlingsprocedurer til budgetmyndigheden og til at offentliggøre listen over kontrakter med en værdi på under 50.000 euro på internettet er indarbejdet i EØSU's årlige interne budgetafslutningsprocedurer. |
| --- | --- |

9.37.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

Det er korrekt, at budgetmyndigheden ikke har fået tilsendt nogen rapport om samtlige forhandlingsprocedurer, og at der ikke på internettet er offentliggjort en liste over kontrahenter, som har fået kontrakter til en værdi på under 50.000 euro. Imidlertid er der udarbejdet regelmæssige fremskridtsrapporter om situationen vedrørende bygningerne, som er tilgået budgetmyndigheden. Procedurerne fra den nye finansforordning om forhåndsmeddelelser vedrørende større kontrakter er også overholdt. Det skal også bemærkes, at der i 2003 blev indledt en intern revision af anskaffelsesprocedurerne vedrørende bygningen Belliard 68, og at revisionen blev afsluttet i 2004. Forpligtelserne til at sende en rapport om alle forhandlingsprocedurer til budgetmyndigheden og til at offentliggøre listen over kontrakter med en værdi på under 50.000 euro på internettet er indarbejdet i EØSU's årlige interne budgetafslutningsprocedurer.

| 9.37. | REGIONSUDVALGETS SVAR
  Rapporten om de aftaler, der havde været genstand for forhandlingsprocedurer, vil blive sendt til budgetmyndigheden inden den 30. september.
  Listen over kontrahenter, der havde fået kontrakter på under 50 000 euro, vil blive offentliggjort på Regionsudvalgets internetside inden den 15. oktober.
  Med hensyn til databasen med oplysninger om ansøgere og bydende (finansforordningens artikel 95), er den nye version af SI2 endelig blevet installeret den 18. september 2004. Den gør det fremover muligt at udelukke tredjepart (det var tidligere umuligt). |
| --- | --- |

9.37.

REGIONSUDVALGETS SVAR

Rapporten om de aftaler, der havde været genstand for forhandlingsprocedurer, vil blive sendt til budgetmyndigheden inden den 30. september.

Listen over kontrahenter, der havde fået kontrakter på under 50 000 euro, vil blive offentliggjort på Regionsudvalgets internetside inden den 15. oktober.

Med hensyn til databasen med oplysninger om ansøgere og bydende (finansforordningens artikel 95), er den nye version af SI2 endelig blevet installeret den 18. september 2004. Den gør det fremover muligt at udelukke tredjepart (det var tidligere umuligt).

| 9.38. | De personlige data til brug ved udbetaling af personalelønninger blev indlæst manuelt og opført særskilt i både personaledatabasen og lønsystemet. Eftersom de to systemer ikke var indbyrdes forbundne, var det ikke muligt at afstemme dataene automatisk. Der blev heller ikke systematisk foretaget manuel afstemning med regelmæssige mellemrum. Administrationen fandt et stort antal afvigelser mellem lønudbetalingerne i henhold til det system, der blev anvendt i 2003, og det nye system, som blev indført i maj 2004. |
| --- | --- |

9.38.

De personlige data til brug ved udbetaling af personalelønninger blev indlæst manuelt og opført særskilt i både personaledatabasen og lønsystemet. Eftersom de to systemer ikke var indbyrdes forbundne, var det ikke muligt at afstemme dataene automatisk. Der blev heller ikke systematisk foretaget manuel afstemning med regelmæssige mellemrum. Administrationen fandt et stort antal afvigelser mellem lønudbetalingerne i henhold til det system, der blev anvendt i 2003, og det nye system, som blev indført i maj 2004.

| 9.38. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  I 2003 og de foregående år blev der ikke oplagret finansielle data i personaleforvaltningssystemet, som udelukkende blev benyttet til operationelle formål. Finansielle data vedrørende personalet blev udelukkende oplagret i et særskilt lønsystem. Der var ingen grund til at afstemme de to systemer.
  I begyndelsen af 2004 blev der taget et nyt personaleforvaltningssystem og et nyt lønsystem (NAP, som kører i Kommissionen) i brug. I modsætning til det gamle lønsystem benyttes der i det nye lønsystem finansielle data fra det (nye) personaleforvaltningssystem. I starten var der mange uoverensstemmelser mellem det gamle og det nye lønsystem. De fleste skyldtes tidsmæssige forskelle mellem den gamle lønprocedure og den nye lønprocedure. Alle disse uoverensstemmelser er der redegjort for, og de er bragt ud af verden i 2004. |
| --- | --- |

9.38.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

I 2003 og de foregående år blev der ikke oplagret finansielle data i personaleforvaltningssystemet, som udelukkende blev benyttet til operationelle formål. Finansielle data vedrørende personalet blev udelukkende oplagret i et særskilt lønsystem. Der var ingen grund til at afstemme de to systemer.

I begyndelsen af 2004 blev der taget et nyt personaleforvaltningssystem og et nyt lønsystem (NAP, som kører i Kommissionen) i brug. I modsætning til det gamle lønsystem benyttes der i det nye lønsystem finansielle data fra det (nye) personaleforvaltningssystem. I starten var der mange uoverensstemmelser mellem det gamle og det nye lønsystem. De fleste skyldtes tidsmæssige forskelle mellem den gamle lønprocedure og den nye lønprocedure. Alle disse uoverensstemmelser er der redegjort for, og de er bragt ud af verden i 2004.

| 9.38. | REGIONSUDVALGETS SVAR
  Med hensyn til lønsystemet, skal det pointeres, at personlige data er blevet indlæst manuelt i den nye personaledatabase (Centurio, som er et program udviklet af edb-afdelingen for Regionsudvalgets og EØSU's fælles tjenester — programmet anvendes også af Domstolen) i overensstemmelse med administrationens beslutning om at indføre det nye system. Beslutningen blev taget for at lette overgangen til det nye aflønningssystem NAP. Det er ikke desto mindre sandt, at det indtil ibrugtagningen af NAP i april 2004 ikke var muligt at forbinde aflønningssystemet med den personlige database, fordi det gamle system ikke var kompatibelt med databasen (næsten 30 års udvikling adskilte dem), og de personlige data måtte derfor indlæses manuelt.
  Situationen er desuden blevet vanskeliggjort i år på grund af ikrafttrædelsen af den nye tjenestemandsvedtægt, hvor et helt nyt sæt parametre skulle indføres i begge systemer.
  Så snart NAP er fuldt operationelt, vil administrationen undersøge, om der er flere forskelle tilbage. |
| --- | --- |

9.38.

REGIONSUDVALGETS SVAR

Med hensyn til lønsystemet, skal det pointeres, at personlige data er blevet indlæst manuelt i den nye personaledatabase (Centurio, som er et program udviklet af edb-afdelingen for Regionsudvalgets og EØSU's fælles tjenester — programmet anvendes også af Domstolen) i overensstemmelse med administrationens beslutning om at indføre det nye system. Beslutningen blev taget for at lette overgangen til det nye aflønningssystem NAP. Det er ikke desto mindre sandt, at det indtil ibrugtagningen af NAP i april 2004 ikke var muligt at forbinde aflønningssystemet med den personlige database, fordi det gamle system ikke var kompatibelt med databasen (næsten 30 års udvikling adskilte dem), og de personlige data måtte derfor indlæses manuelt.

Situationen er desuden blevet vanskeliggjort i år på grund af ikrafttrædelsen af den nye tjenestemandsvedtægt, hvor et helt nyt sæt parametre skulle indføres i begge systemer.

Så snart NAP er fuldt operationelt, vil administrationen undersøge, om der er flere forskelle tilbage.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

| 9.39. | Bemærkningerne i det følgende vedrører kun problemer i Det Økonomiske og Sociale Udvalg. |
| --- | --- |

9.39.

Bemærkningerne i det følgende vedrører kun problemer i Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

Overvågnings- og kontrolsystemer

| 9.40. | Nedenstående generelle regler for overvågnings- og kontrolsystemerne var ikke fulgt: |
| --- | --- |

9.40.

Nedenstående generelle regler for overvågnings- og kontrolsystemerne var ikke fulgt:

| 9.40. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR |
| --- | --- |

9.40.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

| a) | forskudsbestyreren havde ikke fået en detaljeret beskrivelse af sine opgaver, rettigheder og pligter, sådan som gennemførelsesbestemmelsernes artikel 44 foreskriver det |
| --- | --- |

a)

forskudsbestyreren havde ikke fået en detaljeret beskrivelse af sine opgaver, rettigheder og pligter, sådan som gennemførelsesbestemmelsernes artikel 44 foreskriver det

| a) | Forskudsbestyrerkodeksen blev vedtaget i 2004. |
| --- | --- |

a)

Forskudsbestyrerkodeksen blev vedtaget i 2004.

| b) | der var ikke udarbejdet en skriftlig beskrivelse af de kontrolprocedurer, der skulle anvendes inden for de forskellige udgiftsområder. |
| --- | --- |

b)

der var ikke udarbejdet en skriftlig beskrivelse af de kontrolprocedurer, der skulle anvendes inden for de forskellige udgiftsområder.

| b) | EØSU vedtog sine interne finansielle regler, som er i overensstemmelse med de nye finansforordninger, den 8. januar 2003. Disse regler indeholder formelle procedurer for udnævnelse af finansielle aktører, kontrolprocedurer og detaljerede interne procedurer for alle de vigtigste budgettransaktioner. Det skal bemærkes, at EØSU har formaliseret og indført en solid kontrolproces, som kræver, at en uafhængig kontrolmedarbejder godkender transaktionerne. Denne model bruges som hovedregel ellers kun, når der er tale om transaktioner i et højrisikomiljø. Imidlertid har EØSU valgt at anlægge en forsigtig tilgang og har valgt denne model for samtlige sine budgettransaktioner (en omfattende oversigt findes i EØSU's interne regler, artikel 19), herunder også for et lavrisikomiljø.
  EØSU har dokumenteret sine ansættelsesprocedurer i en vademecum.
  Nærmere regler og strenge procedurer for forvaltning af inventar blev vedtaget i oktober 2003.
  I 2004 blev der vedtaget en afgørelse om anerkendelse af elektroniske underskrifter i budgetforvaltningsinformationssystemet SI2. Den omfatter en beskrivelse af alle relevante operationelle procedurer (brugerregistrering, vedligeholdelse, rapportering osv.).
  I den interne revision vedrørende overholdelse af de nye finansforordninger blev det anbefalet, at man indførte eller forbedrede flere interne kontrolprocedurer. Forbedringen af dokumentationen om interne kontrolprocedurer indgår i planen for iværksættelse af den interne revisors henstillinger.
  Det er ikke et krav i finansforordningen, at der skal udarbejdes skriftlige procedurer, men dette er alligevel medtaget i EØSU's interne kontrolstandarder (standard 15), som blev indført den 1. juli 2004. |
| --- | --- |

b)

EØSU vedtog sine interne finansielle regler, som er i overensstemmelse med de nye finansforordninger, den 8. januar 2003. Disse regler indeholder formelle procedurer for udnævnelse af finansielle aktører, kontrolprocedurer og detaljerede interne procedurer for alle de vigtigste budgettransaktioner. Det skal bemærkes, at EØSU har formaliseret og indført en solid kontrolproces, som kræver, at en uafhængig kontrolmedarbejder godkender transaktionerne. Denne model bruges som hovedregel ellers kun, når der er tale om transaktioner i et højrisikomiljø. Imidlertid har EØSU valgt at anlægge en forsigtig tilgang og har valgt denne model for samtlige sine budgettransaktioner (en omfattende oversigt findes i EØSU's interne regler, artikel 19), herunder også for et lavrisikomiljø.

EØSU har dokumenteret sine ansættelsesprocedurer i en vademecum.

Nærmere regler og strenge procedurer for forvaltning af inventar blev vedtaget i oktober 2003.

I 2004 blev der vedtaget en afgørelse om anerkendelse af elektroniske underskrifter i budgetforvaltningsinformationssystemet SI2. Den omfatter en beskrivelse af alle relevante operationelle procedurer (brugerregistrering, vedligeholdelse, rapportering osv.).

I den interne revision vedrørende overholdelse af de nye finansforordninger blev det anbefalet, at man indførte eller forbedrede flere interne kontrolprocedurer. Forbedringen af dokumentationen om interne kontrolprocedurer indgår i planen for iværksættelse af den interne revisors henstillinger.

Det er ikke et krav i finansforordningen, at der skal udarbejdes skriftlige procedurer, men dette er alligevel medtaget i EØSU's interne kontrolstandarder (standard 15), som blev indført den 1. juli 2004.

| 9.41. | Retten undersøgte en stikprøve af betalinger over forskudsforvaltningen, og den konstaterede, at den anvisningsberettigede generelt ikke havde overholdt fristen for regulering af transaktionerne over forskudskontoen (i henhold til gennemførelsesbestemmelsernes artikel 67, stk. 1, litra f), er fristen senest ved udgangen af den følgende måned). |
| --- | --- |

9.41.

Retten undersøgte en stikprøve af betalinger over forskudsforvaltningen, og den konstaterede, at den anvisningsberettigede generelt ikke havde overholdt fristen for regulering af transaktionerne over forskudskontoen (i henhold til gennemførelsesbestemmelsernes artikel 67, stk. 1, litra f), er fristen senest ved udgangen af den følgende måned).

| 9.41 og 9.44. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  I 2003 stødte man på flere bemandingsproblemer i kontrolafdelingen, og derfor måtte der ske en prioritering. Som følge heraf måtte afstemningen af forskudstransaktioner udskydes. For at kunne afslutte regnskabet ved udgangen af 2003 blev den detaljerede kontrol udskudt til 2004. En detaljeret efterfølgende kontrol blev foretaget i første kvartal 2004. De rettelser, som denne gav anledning til, foretages i 2004. |
| --- | --- |

9.41 og 9.44.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

I 2003 stødte man på flere bemandingsproblemer i kontrolafdelingen, og derfor måtte der ske en prioritering. Som følge heraf måtte afstemningen af forskudstransaktioner udskydes. For at kunne afslutte regnskabet ved udgangen af 2003 blev den detaljerede kontrol udskudt til 2004. En detaljeret efterfølgende kontrol blev foretaget i første kvartal 2004. De rettelser, som denne gav anledning til, foretages i 2004.

| 9.41, 9.43-9.45. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  Som følge af tidligere henstillinger afskaffede EØSU i begyndelsen af 2004 forskudskontoen for udbetaling af medlemmernes godtgørelser. |
| --- | --- |

9.41, 9.43-9.45.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

Som følge af tidligere henstillinger afskaffede EØSU i begyndelsen af 2004 forskudskontoen for udbetaling af medlemmernes godtgørelser.

| 9.42. | Den interne revisor havde foretaget omfattende revision af gennemførelsen af finansforordningen, og han havde i forbindelse med de fleste budgetposter fundet svagheder i kontrolsystemerne. Revisionsberetningen blev forelagt i november 2003. Ved udgangen af 2003 var administrationen i gang med at afhjælpe de svagheder, som den interne revisor havde påpeget. |
| --- | --- |

9.42.

Den interne revisor havde foretaget omfattende revision af gennemførelsen af finansforordningen, og han havde i forbindelse med de fleste budgetposter fundet svagheder i kontrolsystemerne. Revisionsberetningen blev forelagt i november 2003. Ved udgangen af 2003 var administrationen i gang med at afhjælpe de svagheder, som den interne revisor havde påpeget.

Transaktioner

| 9.43. | Rejsegodtgørelser, som var blevet betalt over forskudskontoen sidst på året 2002, og som vedrørte møder, der var afholdt i 2002, var blevet debiteret bevillingerne for det følgende regnskabsår, og det er i strid med budgetprincippet om etårighed. På samme måde havde udvalget debiteret udgifter afholdt i 2003 på 2004-budgettet. |
| --- | --- |

9.43.

Rejsegodtgørelser, som var blevet betalt over forskudskontoen sidst på året 2002, og som vedrørte møder, der var afholdt i 2002, var blevet debiteret bevillingerne for det følgende regnskabsår, og det er i strid med budgetprincippet om etårighed. På samme måde havde udvalget debiteret udgifter afholdt i 2003 på 2004-budgettet.

| 9.43. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  Ifølge artikel 6, stk. 6, i gennemførelsesbestemmelserne af 23. december 2002 kan bevillinger til medlemmerne ikke fremføres. EØSU mente derfor, at de betalinger, som forskudsbestyreren havde foretaget allersidst i 2002 (vedrørende møder afholdt i 2002), og som blev afviklet i 2003, skulle føres på 2003-budgettet. |
| --- | --- |

9.43.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

Ifølge artikel 6, stk. 6, i gennemførelsesbestemmelserne af 23. december 2002 kan bevillinger til medlemmerne ikke fremføres. EØSU mente derfor, at de betalinger, som forskudsbestyreren havde foretaget allersidst i 2002 (vedrørende møder afholdt i 2002), og som blev afviklet i 2003, skulle føres på 2003-budgettet.

| 9.44. | Der var kun foretaget overfladisk kontrol af alle de betalingsordrer, der regulerede betalinger foretaget over forskudskontoen fra midten af oktober 2003 til udgangen af året. |
| --- | --- |

9.44.

Der var kun foretaget overfladisk kontrol af alle de betalingsordrer, der regulerede betalinger foretaget over forskudskontoen fra midten af oktober 2003 til udgangen af året.

| 9.45. | I tre tilfælde var det beløb, der var udbetalt i rejsegodtgørelse til medlemmer af Det Økonomiske og Sociale Udvalg, dobbelt så stort som det beløb, der er fastsat i udvalgets egne regler. Disse tilfælde vedrørte fly fra Berlin til Bruxelles, hvor flyvetiden ifølge planen var under eller lig med halvanden time. I henhold til udvalgets regler udbetales der dobbelt rejsegodtgørelse ved flyrejser, der varer mere end halvanden time. Det fremgik af revisionen, at reglerne generelt ikke var fulgt, når rejsen var påbegyndt i Berlin og en række andre byer. |
| --- | --- |

9.45.

I tre tilfælde var det beløb, der var udbetalt i rejsegodtgørelse til medlemmer af Det Økonomiske og Sociale Udvalg, dobbelt så stort som det beløb, der er fastsat i udvalgets egne regler. Disse tilfælde vedrørte fly fra Berlin til Bruxelles, hvor flyvetiden ifølge planen var under eller lig med halvanden time. I henhold til udvalgets regler udbetales der dobbelt rejsegodtgørelse ved flyrejser, der varer mere end halvanden time. Det fremgik af revisionen, at reglerne generelt ikke var fulgt, når rejsen var påbegyndt i Berlin og en række andre byer.

| 9.45. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  For de byer, som der henvises til, var flyvetiden førhen over halvanden time, men den er nu blevet lidt under halvanden time. I nogle få tilfælde blev der ikke taget hensyn til disse ændringer. Der blev taget skridt til at foretage rettelser, så snart Revisionsretten fremførte sine bemærkninger: Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har formelt pålagt alle involverede finansielle aktører nøje at overholde forordningen. Alle potentielt involverede medlemmer er blevet orienteret herom. EØSU kan derfor anføre, at situationen nu er i orden. |
| --- | --- |

9.45.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

For de byer, som der henvises til, var flyvetiden førhen over halvanden time, men den er nu blevet lidt under halvanden time. I nogle få tilfælde blev der ikke taget hensyn til disse ændringer. Der blev taget skridt til at foretage rettelser, så snart Revisionsretten fremførte sine bemærkninger: Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har formelt pålagt alle involverede finansielle aktører nøje at overholde forordningen. Alle potentielt involverede medlemmer er blevet orienteret herom. EØSU kan derfor anføre, at situationen nu er i orden.

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

| 9.46. | Den årsberetning, som skal udarbejdes i henhold til finansforordningens artikel 60, stk. 7, blev forelagt sidst i juli 2004. Beretningen indeholder en erklæring om de procedurer, der skal give sikkerhed for, at de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

9.46.

Den årsberetning, som skal udarbejdes i henhold til finansforordningens artikel 60, stk. 7, blev forelagt sidst i juli 2004. Beretningen indeholder en erklæring om de procedurer, der skal give sikkerhed for, at de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, er lovlige og formelt rigtige.

Regionsudvalget

| 9.47. | Bemærkningerne i det følgende vedrører andre problemer, som kun er konstateret i Regionsudvalget. |
| --- | --- |

9.47.

Bemærkningerne i det følgende vedrører andre problemer, som kun er konstateret i Regionsudvalget.

Overvågnings- og kontrolsystemer

| 9.48. | Reglerne om overvågnings- og kontrolsystemerne var ikke fulgt på følgende områder: |
| --- | --- |

9.48.

Reglerne om overvågnings- og kontrolsystemerne var ikke fulgt på følgende områder:

| 9.48. | REGIONSUDVALGETS SVAR |
| --- | --- |

9.48.

REGIONSUDVALGETS SVAR

| a) | der var ikke foretaget en risikoanalyse med henblik på at få indført de mest egnede kontrolprocedurer (finansforordningens artikel 60, stk. 4) |
| --- | --- |

a)

der var ikke foretaget en risikoanalyse med henblik på at få indført de mest egnede kontrolprocedurer (finansforordningens artikel 60, stk. 4)

| a) | Dette spørgsmål underkastes i øjeblikket en gennemgribende behandling. Den interne revisor har allerede foretaget to undersøgelser af spørgsmålet i 2004. |
| --- | --- |

a)

Dette spørgsmål underkastes i øjeblikket en gennemgribende behandling. Den interne revisor har allerede foretaget to undersøgelser af spørgsmålet i 2004.

| b) | bortset fra et vademecum om forskudsforvaltningen fandtes der ikke en skriftlig beskrivelse af de specifikke kontrolprocedurer, der skulle anvendes i forbindelse med udgifter. |
| --- | --- |

b)

bortset fra et vademecum om forskudsforvaltningen fandtes der ikke en skriftlig beskrivelse af de specifikke kontrolprocedurer, der skulle anvendes i forbindelse med udgifter.

| b) | Ud over vademecumet om forskudskontoen findes der adskillige andre skriftligt nedfældede bestemmelser vedrørende kontrolprocedurerne for forvaltning af udgifter. Tjenesterejsevejledningen f.eks., der meget detaljeret beskriver denne type kontrolprocedurer vedrørende udgifter i forbindelse med tjenestemænds tjenesterejser. Der findes også f.eks. en beskrivelse af procedurer for fakturering mellem Regionsudvalget og EØSU i forbindelse med udgifter, som forvaltes af de to udvalgs fælles tjenester og en beskrivelse af procedurer for ansættelse af nyt personale. Præstationsindikatorerne, som blev indført i 2003 for de forskellige budgetposter, og instruktionerne om, hvordan de udvikles, forbedrer opfølgningen af udbetalinger. I 2003 indførte Regionsudvalget skriftlige finansielle kredsløb i overensstemmelse med principperne i den nye finansforordning. Initiativtagning adskilles således fra ex ante kontrol. For at sikre overholdelse af den nye finansforordning er der blevet offentliggjort checklister for de fælles tjenesters anvendelse af bevillinger. |
| --- | --- |

b)

Ud over vademecumet om forskudskontoen findes der adskillige andre skriftligt nedfældede bestemmelser vedrørende kontrolprocedurerne for forvaltning af udgifter. Tjenesterejsevejledningen f.eks., der meget detaljeret beskriver denne type kontrolprocedurer vedrørende udgifter i forbindelse med tjenestemænds tjenesterejser. Der findes også f.eks. en beskrivelse af procedurer for fakturering mellem Regionsudvalget og EØSU i forbindelse med udgifter, som forvaltes af de to udvalgs fælles tjenester og en beskrivelse af procedurer for ansættelse af nyt personale. Præstationsindikatorerne, som blev indført i 2003 for de forskellige budgetposter, og instruktionerne om, hvordan de udvikles, forbedrer opfølgningen af udbetalinger. I 2003 indførte Regionsudvalget skriftlige finansielle kredsløb i overensstemmelse med principperne i den nye finansforordning. Initiativtagning adskilles således fra ex ante kontrol. For at sikre overholdelse af den nye finansforordning er der blevet offentliggjort checklister for de fælles tjenesters anvendelse af bevillinger.

Regionsudvalget har i sinde inden årets udgang at færdiggøre minimumskontrolstandarder, der er tilpasset specielt til udvalgets udgifter.

| 9.49. | Opfølgningen af tjenestemændenes og de øvrige ansattes rettigheder til de forskellige godtgørelser og ydelser, som tjenestemandsvedtægten giver ret til, var utilstrækkelig. De oplysninger, som administrationen indhenter hvert år hos personalet, burde have været kontrolleret mere omhyggeligt. I de tilfælde, hvor de ansatte ikke havde returneret formularerne med de krævede oplysninger inden for en rimelig frist, burde administrationen have indstillet betalingen af godtgørelser og overførsler ud over udlandstillægget til andre lande end det land, hvor de ansatte gør tjeneste. |
| --- | --- |

9.49.

Opfølgningen af tjenestemændenes og de øvrige ansattes rettigheder til de forskellige godtgørelser og ydelser, som tjenestemandsvedtægten giver ret til, var utilstrækkelig. De oplysninger, som administrationen indhenter hvert år hos personalet, burde have været kontrolleret mere omhyggeligt. I de tilfælde, hvor de ansatte ikke havde returneret formularerne med de krævede oplysninger inden for en rimelig frist, burde administrationen have indstillet betalingen af godtgørelser og overførsler ud over udlandstillægget til andre lande end det land, hvor de ansatte gør tjeneste.

| 9.49. | REGIONSUDVALGETS SVAR
  Hvad angår opfølgningen af tjenestemændenes og de øvrige ansattes berettigelse til de forskellige godtgørelser og ydelser, som tjenestemandsvedtægten giver ret til, skal alle Regionsudvalgets tjenestemænd hvert år i september ajourføre deres personlige oplysninger via en særlig formular. Tjenestemændene skal udfylde denne formular, også selv om hans eller hendes familiære forhold er uændret. En påmindelse udsendes til alle tjenestemænd, der ikke reagerer på den første henvendelse. Hvis informationen stadig ikke indsendes til personaleafdelingen inden for en rimelig tidsfrist, undersøger den ansvarlige medarbejder sagen, især hvis der kan være tale om, at en person ikke har ret til at modtage visse godtgørelser eller tillæg. Den ansvarlige medarbejder beder herefter igen tjenestemanden om at udfylde den pågældende formular. Som det påpeges af Revisionsretten, er der dog eksempler på, at ansatte ikke har returneret formularerne med de krævede oplysninger.
  Fremover vil der blive udført systematisk kontrol med opfølgningen af den enkelte tjenestemands særlige vilkår — især med overførsel til tredjelande af beløb, der ligger ud over udlandstillægget — og betalingen af godtgørelser og overførsler vil blive indstillet, indtil den pågældende tjenestemand fremsender den ønskede dokumentation.
  De nødvendige ændringer indføres fra september 2004 med henblik på at forbedre opfølgningen af ovenstående rettigheder. |
| --- | --- |

9.49.

REGIONSUDVALGETS SVAR

Hvad angår opfølgningen af tjenestemændenes og de øvrige ansattes berettigelse til de forskellige godtgørelser og ydelser, som tjenestemandsvedtægten giver ret til, skal alle Regionsudvalgets tjenestemænd hvert år i september ajourføre deres personlige oplysninger via en særlig formular. Tjenestemændene skal udfylde denne formular, også selv om hans eller hendes familiære forhold er uændret. En påmindelse udsendes til alle tjenestemænd, der ikke reagerer på den første henvendelse. Hvis informationen stadig ikke indsendes til personaleafdelingen inden for en rimelig tidsfrist, undersøger den ansvarlige medarbejder sagen, især hvis der kan være tale om, at en person ikke har ret til at modtage visse godtgørelser eller tillæg. Den ansvarlige medarbejder beder herefter igen tjenestemanden om at udfylde den pågældende formular. Som det påpeges af Revisionsretten, er der dog eksempler på, at ansatte ikke har returneret formularerne med de krævede oplysninger.

Fremover vil der blive udført systematisk kontrol med opfølgningen af den enkelte tjenestemands særlige vilkår — især med overførsel til tredjelande af beløb, der ligger ud over udlandstillægget — og betalingen af godtgørelser og overførsler vil blive indstillet, indtil den pågældende tjenestemand fremsender den ønskede dokumentation.

De nødvendige ændringer indføres fra september 2004 med henblik på at forbedre opfølgningen af ovenstående rettigheder.

| 9.50. | I 2003 gennemførte den interne revisor ikke størstedelen af sit arbejdsprogram. Det skal navnlig nævnes, at en revision af gennemførelsen af den nye finansforordning, som var opført på arbejdsprogrammet, ikke blev afsluttet. |
| --- | --- |

9.50.

I 2003 gennemførte den interne revisor ikke størstedelen af sit arbejdsprogram. Det skal navnlig nævnes, at en revision af gennemførelsen af den nye finansforordning, som var opført på arbejdsprogrammet, ikke blev afsluttet.

Transaktioner

| 9.51. | Rejsegodtgørelser, som var blevet betalt over forskudskontoen i slutningen af 2002, og som vedrørte møder afholdt i 2002, var blevet debiteret bevillingerne for det følgende regnskabsår, og det er i strid med budgetprincippet om etårighed. |
| --- | --- |

9.51.

Rejsegodtgørelser, som var blevet betalt over forskudskontoen i slutningen af 2002, og som vedrørte møder afholdt i 2002, var blevet debiteret bevillingerne for det følgende regnskabsår, og det er i strid med budgetprincippet om etårighed.

| 9.51. | REGIONSUDVALGETS SVAR
  På grund af forsinkelser i fremsendelsen af dokumentation for deltagelse af tre stedfortrædere i et underudvalgsmøde kunne udbetalingen ikke ske over 2002-budgettet. Eftersom udbetaling fra forskudskontoen først blev godkendt i 2003, foregik udbetalingen over 2003-budgettet.
  Regionsudvalget vil fremover behandle sådanne godtgørelser som overførbare udgifter. |
| --- | --- |

9.51.

REGIONSUDVALGETS SVAR

På grund af forsinkelser i fremsendelsen af dokumentation for deltagelse af tre stedfortrædere i et underudvalgsmøde kunne udbetalingen ikke ske over 2002-budgettet. Eftersom udbetaling fra forskudskontoen først blev godkendt i 2003, foregik udbetalingen over 2003-budgettet.

Regionsudvalget vil fremover behandle sådanne godtgørelser som overførbare udgifter.

| 9.52. | I nogle tilfælde havde den anvisningsberettigede ikke reguleret betalinger over forskudskontoen inden udgangen af den følgende måned, således som det foreskrives i gennemførelsesbestemmelsernes artikel 67, stk. 1, litra f). |
| --- | --- |

9.52.

I nogle tilfælde havde den anvisningsberettigede ikke reguleret betalinger over forskudskontoen inden udgangen af den følgende måned, således som det foreskrives i gennemførelsesbestemmelsernes artikel 67, stk. 1, litra f).

| 9.52. | REGIONSUDVALGETS SVAR
  Kontrollanten for Regionsudvalgets egne tjenester var på det tidspunkt alene om opgaven og var derfor overbebyrdet, hvilket resulterede i nogen forsinkelse i forbindelse med fremlæggelsen af kontrollerede sager til den anvisningsberettigede. Med ansættelsen af en kontrollant nummer 2 sidst på året øgedes tempoet for den finansielle ex ante-kontrol af forskud inden den anvisningsberettigedes undertegnelse. |
| --- | --- |

9.52.

REGIONSUDVALGETS SVAR

Kontrollanten for Regionsudvalgets egne tjenester var på det tidspunkt alene om opgaven og var derfor overbebyrdet, hvilket resulterede i nogen forsinkelse i forbindelse med fremlæggelsen af kontrollerede sager til den anvisningsberettigede. Med ansættelsen af en kontrollant nummer 2 sidst på året øgedes tempoet for den finansielle ex ante-kontrol af forskud inden den anvisningsberettigedes undertegnelse.

Årsberetningen og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

| 9.53. | Den årsberetning, som skal forelægges i henhold til finansforordningens artikel 60, stk. 7, blev forelagt i begyndelsen af juni 2004. Denne beretning omfatter en erklæring om de procedurer, der skal give sikkerhed for, at transaktionerne, der ligger til grund for regnskabet, er lovlige og formelt rigtige. I beretningen redegøres der for en række problemer, som kontrolpersonalet stod over for i 2003, og for foranstaltninger, der skal gennemføres i 2004, og som skal sikre, at kravene i finansforordningen opfyldes bedre. |
| --- | --- |

9.53.

Den årsberetning, som skal forelægges i henhold til finansforordningens artikel 60, stk. 7, blev forelagt i begyndelsen af juni 2004. Denne beretning omfatter en erklæring om de procedurer, der skal give sikkerhed for, at transaktionerne, der ligger til grund for regnskabet, er lovlige og formelt rigtige. I beretningen redegøres der for en række problemer, som kontrolpersonalet stod over for i 2003, og for foranstaltninger, der skal gennemføres i 2004, og som skal sikre, at kravene i finansforordningen opfyldes bedre.

| 9.53. | |
| --- | --- |

9.53.

Kommissionen

Overvågnings- og kontrolsystemerne, der omfatter administrationsudgifterne (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12)

| 9.54. | I modsætning til de øvrige institutioner ventede Kommissionen ikke med at indføre nye overvågnings- og kontrolsystemer, til den nye finansforordning trådte i kraft. Disse systemer, som blev etableret i forbindelse med reformen af Kommissionen, opfyldte allerede i vidt omfang de væsentligste krav i den nye finansforordning. Det forklarer, hvorfor de systemer, der blev anvendt i Kommissionen i 2003, i højere grad opfyldte finansforordningens krav end de øvrige institutioners systemer. |
| --- | --- |

9.54.

I modsætning til de øvrige institutioner ventede Kommissionen ikke med at indføre nye overvågnings- og kontrolsystemer, til den nye finansforordning trådte i kraft. Disse systemer, som blev etableret i forbindelse med reformen af Kommissionen, opfyldte allerede i vidt omfang de væsentligste krav i den nye finansforordning. Det forklarer, hvorfor de systemer, der blev anvendt i Kommissionen i 2003, i højere grad opfyldte finansforordningens krav end de øvrige institutioners systemer.

| 9.55. | De 24 interne kontrolstandarder, som Kommissionen vedtog i 2000, er efterfølgende blevet gjort mere konkrete og opdelt i 74 såkaldte basiskrav (»baseline requirements«). I et bilag til direktørernes og generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter er det beskrevet, hvor mange basiskrav hver afdeling i Kommissionen har opfyldt. Retten konstaterede, at de fleste basiskrav til kontrolaktiviteter, revision og evaluering af administrationsudgifterne var blevet opfyldt pr. udgangen af 2003. |
| --- | --- |

9.55.

De 24 interne kontrolstandarder, som Kommissionen vedtog i 2000, er efterfølgende blevet gjort mere konkrete og opdelt i 74 såkaldte basiskrav (»baseline requirements«). I et bilag til direktørernes og generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter er det beskrevet, hvor mange basiskrav hver afdeling i Kommissionen har opfyldt. Retten konstaterede, at de fleste basiskrav til kontrolaktiviteter, revision og evaluering af administrationsudgifterne var blevet opfyldt pr. udgangen af 2003.

| 9.56. | Retten har gennemgået de overvågnings- og kontrolsystemer, der skal give de ved delegation og ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede sikkerhed for, at kravene med hensyn til lovlighed og formel rigtighed er opfyldt, når en udgift afholdes. Retten har foretaget en vurdering af, hvordan de systemer fungerer, der omfatter personalelønninger, udgifter til informationsteknologi, infrastruktur og forvaltning af interne tjenester i Bruxelles, udgifter til publikationer, Kommissionens delegationer og udgifter til tolkning. |
| --- | --- |

9.56.

Retten har gennemgået de overvågnings- og kontrolsystemer, der skal give de ved delegation og ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede sikkerhed for, at kravene med hensyn til lovlighed og formel rigtighed er opfyldt, når en udgift afholdes. Retten har foretaget en vurdering af, hvordan de systemer fungerer, der omfatter personalelønninger, udgifter til informationsteknologi, infrastruktur og forvaltning af interne tjenester i Bruxelles, udgifter til publikationer, Kommissionens delegationer og udgifter til tolkning.

| 9.57. | De anvisningsberettigede besluttede i overensstemmelse med intern kontrolstandard nr. 17, at der skulle foretages efterfølgende kontrol af transaktioner. Denne kontrol skulle dog ikke omfatte personaleudgifterne. Der blev imidlertid ikke fundet bevis for, at der var foretaget efterfølgende kontroller af udgifterne vedrørende Kommissionens delegationer og publikationer. Inden for de andre udgiftsområder blev der foretaget efterfølgende kontroller, men de bestod ikke i gennemgang af transaktioner, der var udvalgt på grundlag af en risikoanalyse. |
| --- | --- |

9.57.

De anvisningsberettigede besluttede i overensstemmelse med intern kontrolstandard nr. 17, at der skulle foretages efterfølgende kontrol af transaktioner. Denne kontrol skulle dog ikke omfatte personaleudgifterne. Der blev imidlertid ikke fundet bevis for, at der var foretaget efterfølgende kontroller af udgifterne vedrørende Kommissionens delegationer og publikationer. Inden for de andre udgiftsområder blev der foretaget efterfølgende kontroller, men de bestod ikke i gennemgang af transaktioner, der var udvalgt på grundlag af en risikoanalyse.

| 9.57. | KOMMISSIONENS SVAR
  I GD RELEX's årsberetning gøres der opmærksom på, at der ikke findes nogen effektiv ordning for efterfølgende kontrol af delegationernes udgifter. Af den grund blev der opstillet en handlingsplan til at indføre en ordning for efterfølgende kontrol inden udgangen af 2004.
  Publikationskontoret indførte på sin side i 2004 en ordning med efterfølgende stikprøvekontrol. Den anvisningsberettigede har besluttet at prioritere den efterfølgende kontrol på andet niveau, inden der indføres efterfølgende kontrol i 2004.
  Med hensyn til andre administrative udgifter besluttede GD ADMIN og Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles (OIB), da der blev påbegyndt efterfølgende kontrol i begyndelsen af 2003, at udvælge transaktioner ved en ensartet stikprøveudtagning for at undgå forudindtagethed. De agter at inkludere risikofaktorer efter 24 måneders aktivitet, dvs. fra 2005.
  GD for Tolkning (SCIC) benyttede også ensartet stikprøveudtagning i 2003 i forbindelse med udbetalinger til freelancetolkning. Fra og med 2004 baseres stikprøveudtagningen imidlertid på MUS-metoden (Monetary Unit Sampling). Meningen er senere i 2004 at supplere dette med en målrettet stikprøveudtagning baseret på risikofaktorer.
  De nødvendige enkeltheder vedrørende personaleudgifter findes i svaret til punkt 9.58. |
| --- | --- |

9.57.

KOMMISSIONENS SVAR

I GD RELEX's årsberetning gøres der opmærksom på, at der ikke findes nogen effektiv ordning for efterfølgende kontrol af delegationernes udgifter. Af den grund blev der opstillet en handlingsplan til at indføre en ordning for efterfølgende kontrol inden udgangen af 2004.

Publikationskontoret indførte på sin side i 2004 en ordning med efterfølgende stikprøvekontrol. Den anvisningsberettigede har besluttet at prioritere den efterfølgende kontrol på andet niveau, inden der indføres efterfølgende kontrol i 2004.

Med hensyn til andre administrative udgifter besluttede GD ADMIN og Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles (OIB), da der blev påbegyndt efterfølgende kontrol i begyndelsen af 2003, at udvælge transaktioner ved en ensartet stikprøveudtagning for at undgå forudindtagethed. De agter at inkludere risikofaktorer efter 24 måneders aktivitet, dvs. fra 2005.

GD for Tolkning (SCIC) benyttede også ensartet stikprøveudtagning i 2003 i forbindelse med udbetalinger til freelancetolkning. Fra og med 2004 baseres stikprøveudtagningen imidlertid på MUS-metoden (Monetary Unit Sampling). Meningen er senere i 2004 at supplere dette med en målrettet stikprøveudtagning baseret på risikofaktorer.

De nødvendige enkeltheder vedrørende personaleudgifter findes i svaret til punkt 9.58.

| 9.58. | Hvad angik det system, der anvendes til beregning af personalelønninger, havde man konstateret uoverensstemmelser mellem databasen med personalets personlige data og det edb-system, der anvendes til lønberegningerne hver måned. Disse uoverensstemmelser var blevet korrigeret, før der blev indført et nyt system i oktober 2003. Men der blev først foretaget systematisk kontrol af nye data, der var blevet lagt ind på de personlige akter i databasen, lige inden udgangen af 2003. |
| --- | --- |

9.58.

Hvad angik det system, der anvendes til beregning af personalelønninger, havde man konstateret uoverensstemmelser mellem databasen med personalets personlige data og det edb-system, der anvendes til lønberegningerne hver måned. Disse uoverensstemmelser var blevet korrigeret, før der blev indført et nyt system i oktober 2003. Men der blev først foretaget systematisk kontrol af nye data, der var blevet lagt ind på de personlige akter i databasen, lige inden udgangen af 2003.

| 9.58. | KOMMISSIONENS SVAR
  Som Revisionsretten nævner det, blev de eksisterende uoverensstemmelser mellem de to ordninger identificeret og korrigeret, inden det nye system — NAP — trådte i kraft, på basis af efterprøvede data om personalet ved en komponentsammenligning af de gamle og nye lønsedler.
  I modsætning til det foregående lønsystem — VAP — henter NAP sine data direkte fra personaleforvaltningssystemet Sysper, dvs. ved it-interface, og kræver ikke længere en dobbelt dataindlæsning, som tidligere både gav mulighed for kontrol og var en kilde til fejl. Kontrolrutinerne måtte tilpasses, hvilket skete inden udgangen af 2003.
  Der blev allerede foretaget en efterfølgende kontrol af data om Luxembourg-populationen i 2003. Bruxelles-populationen vil blive kontrolleret i slutningen af 2004, når et overordnet program for efterfølgende kontrol sættes i gang.
  Både sammenligningerne i forbindelse med overgangen til NAP og kontrollen i Luxembourg har vist, at der er tale om meget små fejl set i forhold til den umådelige mængde data, det drejer sig om, og at fejlene ikke forekommer systematisk. |
| --- | --- |

9.58.

KOMMISSIONENS SVAR

Som Revisionsretten nævner det, blev de eksisterende uoverensstemmelser mellem de to ordninger identificeret og korrigeret, inden det nye system — NAP — trådte i kraft, på basis af efterprøvede data om personalet ved en komponentsammenligning af de gamle og nye lønsedler.

I modsætning til det foregående lønsystem — VAP — henter NAP sine data direkte fra personaleforvaltningssystemet Sysper, dvs. ved it-interface, og kræver ikke længere en dobbelt dataindlæsning, som tidligere både gav mulighed for kontrol og var en kilde til fejl. Kontrolrutinerne måtte tilpasses, hvilket skete inden udgangen af 2003.

Der blev allerede foretaget en efterfølgende kontrol af data om Luxembourg-populationen i 2003. Bruxelles-populationen vil blive kontrolleret i slutningen af 2004, når et overordnet program for efterfølgende kontrol sættes i gang.

Både sammenligningerne i forbindelse med overgangen til NAP og kontrollen i Luxembourg har vist, at der er tale om meget små fejl set i forhold til den umådelige mængde data, det drejer sig om, og at fejlene ikke forekommer systematisk.

| 9.59. | Retten konstaterede svagheder ved de overvågnings- og kontrolsystemer, Publikationskontoret havde indført. Det skal specielt nævnes, at de ansatte, som var ansvarlige for igangsætning og kontrol af finansielle transaktioner, ikke formelt havde fået overdraget præcist definerede beføjelser på dette område, og at der ikke var truffet foranstaltninger mod den særlige risiko, Publikationskontoret havde konstatere, nemligt risikoen for, at fejl i fakturaer ikke bliver opdaget. Endvidere var dokumentationen af procedurerne ikke fuldstændig. |
| --- | --- |

9.59.

Retten konstaterede svagheder ved de overvågnings- og kontrolsystemer, Publikationskontoret havde indført. Det skal specielt nævnes, at de ansatte, som var ansvarlige for igangsætning og kontrol af finansielle transaktioner, ikke formelt havde fået overdraget præcist definerede beføjelser på dette område, og at der ikke var truffet foranstaltninger mod den særlige risiko, Publikationskontoret havde konstatere, nemligt risikoen for, at fejl i fakturaer ikke bliver opdaget. Endvidere var dokumentationen af procedurerne ikke fuldstændig.

| 9.59. | KOMMISSIONENS SVAR
  Med hensyn til definitionen af ansvar er Kommissionen enig med Revisionsretten, og der blev i november 2003 indført et system med regelmæssig ajourføring (månedlig).
  Hvad angår dokumentation for procedurer, opstillede kontoret i slutningen af 2003 en liste over de vigtigste procedurer, der skal dokumenteres. Denne dokumentation blev suppleret i 2004. De mindre vigtige procedurer vil blive dokumenteret inden udgangen af første halvår 2005. |
| --- | --- |

9.59.

KOMMISSIONENS SVAR

Med hensyn til definitionen af ansvar er Kommissionen enig med Revisionsretten, og der blev i november 2003 indført et system med regelmæssig ajourføring (månedlig).

Hvad angår dokumentation for procedurer, opstillede kontoret i slutningen af 2003 en liste over de vigtigste procedurer, der skal dokumenteres. Denne dokumentation blev suppleret i 2004. De mindre vigtige procedurer vil blive dokumenteret inden udgangen af første halvår 2005.

| 9.60. | De ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede er i henhold til Kommissionens beskrivelse af disse anvisningsberettigedes opgaver forpligtede til at aflægge rapport. Denne forpligtelse blev ikke opfyldt af Publikationskontoret. |
| --- | --- |

9.60.

De ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede er i henhold til Kommissionens beskrivelse af disse anvisningsberettigedes opgaver forpligtede til at aflægge rapport. Denne forpligtelse blev ikke opfyldt af Publikationskontoret.

| 9.60. | KOMMISSIONENS SVAR
  Selvom der endnu ikke er tale om en formel procedure, har Forvaltningskomitéen i flere år fået forelagt en regelmæssig situationsrapport (på kvartalsbasis). Der findes på centralt plan en månedlig budgetrapport, og de anvisningsberettigede ved subdelegation forelægger en rapport om programmer, aktioner og resultater navnlig med henblik på udarbejdelsen af kontorets årlige aktivitetsrapport og årsberetning. Kontoret udarbejder den rapport, der er omhandlet i charteret for anvisningsberettigede ved subdelegation. |
| --- | --- |

9.60.

KOMMISSIONENS SVAR

Selvom der endnu ikke er tale om en formel procedure, har Forvaltningskomitéen i flere år fået forelagt en regelmæssig situationsrapport (på kvartalsbasis). Der findes på centralt plan en månedlig budgetrapport, og de anvisningsberettigede ved subdelegation forelægger en rapport om programmer, aktioner og resultater navnlig med henblik på udarbejdelsen af kontorets årlige aktivitetsrapport og årsberetning. Kontoret udarbejder den rapport, der er omhandlet i charteret for anvisningsberettigede ved subdelegation.

Transaktioner

| 9.61. | Betalingsfristerne i henhold til de indgåede kontrakter var overskredet for et stort antal fakturaer, der vedrørte tjenesteydelser på informationsteknologiområdet, infrastruktur og forvaltning af interne tjenester i Bruxelles og publikationer. I henhold til gennemførelsesbestemmelsernes artikel 106, stk. 5, kan kreditor pålægge renter, når betalingsfristen ikke er overholdt. |
| --- | --- |

9.61.

Betalingsfristerne i henhold til de indgåede kontrakter var overskredet for et stort antal fakturaer, der vedrørte tjenesteydelser på informationsteknologiområdet, infrastruktur og forvaltning af interne tjenester i Bruxelles og publikationer. I henhold til gennemførelsesbestemmelsernes artikel 106, stk. 5, kan kreditor pålægge renter, når betalingsfristen ikke er overholdt.

| 9.61. | KOMMISSIONENS SVAR
  Det skal bemærkes, at med indførelsen af en kortere betalingsfrist i den nye finansforordning er de kontraktuelle frister i eksisterende kontrakter fra før 31. december 2002 i henhold til de foregående finansforordninger ikke ændret. Størstedelen af de kontrakter, som Edb-direktoratet og Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles (OIB) benyttede i 2003, var indgået inden da og havde derfor en betalingsfrist på 60 dage.
  På denne baggrund var tallet for betalinger i henhold til kontraktfristen faktisk på 10,8 % for Edb-direktoratet, ca. 18 % for OIB og 3 % for GD for Tolkning (andre betalinger end til freelancetolke).
  Kommissionen har over for de operationelle tjenestegrene indskærpet, at der må gøres en indsats for at sikre hurtige betalinger. |
| --- | --- |

9.61.

KOMMISSIONENS SVAR

Det skal bemærkes, at med indførelsen af en kortere betalingsfrist i den nye finansforordning er de kontraktuelle frister i eksisterende kontrakter fra før 31. december 2002 i henhold til de foregående finansforordninger ikke ændret. Størstedelen af de kontrakter, som Edb-direktoratet og Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles (OIB) benyttede i 2003, var indgået inden da og havde derfor en betalingsfrist på 60 dage.

På denne baggrund var tallet for betalinger i henhold til kontraktfristen faktisk på 10,8 % for Edb-direktoratet, ca. 18 % for OIB og 3 % for GD for Tolkning (andre betalinger end til freelancetolke).

Kommissionen har over for de operationelle tjenestegrene indskærpet, at der må gøres en indsats for at sikre hurtige betalinger.

| 9.62. | Inden udgangen af 2003 betalte Publikationskontoret fakturaer på beløb, der oversteg værdien af de tjenesteydelser, der var leveret i løbet af året. Det for meget betalte beløb blev anerkendt fuldt ud af leverandørerne, som udstedte kreditnotaer til Publikationskontoret i 2004. På denne måde undgik man, at der ville blive annulleret bevillinger, som der var indgået forpligtelser for i 2002, hvor man ved »frontloading« havde taget højde for udgifter, der forventedes afholdt i 2003. Den procedure, Publikationskontoret har anvendt, har ikke hjemmel i finansforordningens bestemmelser, og den er i strid med gennemførelsesbestemmelsernes artikel 97, stk. 1, hvori det hedder, at udgifter skal fastsættes på grundlag af konstaterede faktiske ydelser. Det er Rettens opfattelse, at der burde have været anvendt korrekte betalingsprocedurer. |
| --- | --- |

9.62.

Inden udgangen af 2003 betalte Publikationskontoret fakturaer på beløb, der oversteg værdien af de tjenesteydelser, der var leveret i løbet af året. Det for meget betalte beløb blev anerkendt fuldt ud af leverandørerne, som udstedte kreditnotaer til Publikationskontoret i 2004. På denne måde undgik man, at der ville blive annulleret bevillinger, som der var indgået forpligtelser for i 2002, hvor man ved »frontloading« havde taget højde for udgifter, der forventedes afholdt i 2003. Den procedure, Publikationskontoret har anvendt, har ikke hjemmel i finansforordningens bestemmelser, og den er i strid med gennemførelsesbestemmelsernes artikel 97, stk. 1, hvori det hedder, at udgifter skal fastsættes på grundlag af konstaterede faktiske ydelser. Det er Rettens opfattelse, at der burde have været anvendt korrekte betalingsprocedurer.

| 9.62. | KOMMISSIONENS SVAR
  Kontoret erkender substansen i fejlen. |
| --- | --- |

9.62.

KOMMISSIONENS SVAR

Kontoret erkender substansen i fejlen.

Den årlige aktivitetsrapport og erklæringen fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede

| 9.63. | Generaldirektørerne og direktørerne er anvisningsberettigede for størstedelen af administrationsudgifterne, og generelt giver deres årlige aktivitetsrapporter en klar og indgående beskrivelse af aktiviteter og resultater i de generaldirektorater og de kontorer, som de er ansvarlige for. |
| --- | --- |

9.63.

Generaldirektørerne og direktørerne er anvisningsberettigede for størstedelen af administrationsudgifterne, og generelt giver deres årlige aktivitetsrapporter en klar og indgående beskrivelse af aktiviteter og resultater i de generaldirektorater og de kontorer, som de er ansvarlige for.

| 9.64. | Nogle af de anvisningsberettigede rapporterer, at ikke alle interne kontrolstandarder er blevet implementeret fuldt ud, specielt standarden om detaljeret dokumentation af alle anvendte procedurer. Men alle anvisningsberettigede erklærer, at de indførte kontrolprocedurer giver dem de nødvendige garantier med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Generaldirektøren for eksterne forbindelser har et forbehold i sin erklæring, der går ud på, at intern kontrolstandard nr. 16 (funktionsadskillelse) og nr. 17 (overvågning) ikke er implementeret fuldt ud i Kommissionens delegationer. |
| --- | --- |

9.64.

Nogle af de anvisningsberettigede rapporterer, at ikke alle interne kontrolstandarder er blevet implementeret fuldt ud, specielt standarden om detaljeret dokumentation af alle anvendte procedurer. Men alle anvisningsberettigede erklærer, at de indførte kontrolprocedurer giver dem de nødvendige garantier med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Generaldirektøren for eksterne forbindelser har et forbehold i sin erklæring, der går ud på, at intern kontrolstandard nr. 16 (funktionsadskillelse) og nr. 17 (overvågning) ikke er implementeret fuldt ud i Kommissionens delegationer.

Samlet konklusion og anbefalinger

| 9.65. | Institutionerne har gjort en betydelig indsats for at få tilpasset deres overvågnings- og kontrolsystemer til kravene i den nye finansforordning. De fleste af institutionerne har imidlertid ikke fået gennemført alle nødvendige ændringer, og Retten konstaterede svagheder, som indebærer risici for, at de underliggende transaktioner ikke er lovlige og formelt rigtige (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). |
| --- | --- |

9.65.

Institutionerne har gjort en betydelig indsats for at få tilpasset deres overvågnings- og kontrolsystemer til kravene i den nye finansforordning. De fleste af institutionerne har imidlertid ikke fået gennemført alle nødvendige ændringer, og Retten konstaterede svagheder, som indebærer risici for, at de underliggende transaktioner ikke er lovlige og formelt rigtige (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12).

| 9.65. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Svar fra den interne revisor:
  Med hensyn til anden sætning, anden del, samt fodnoten specificerer Retten ikke nærmere, i hvilke institutioner der er konstateret svagheder i den interne revision. Hverken den foreliggende beretnings punkt 9.7-9.17, der vedrører Parlamentet, eller redegørelsen forud for årsberetningen, som Parlamentet modtog på et tidligere tidspunkt, indeholder nogen som helst form for påtale af Europa-Parlamentets interne revision, og heller ikke Rettens ansatte fremsatte bemærkninger herom under behandlingen af de foreløbige resultater.
  Parlamentet støtter svaret fra den interne revisor. Det henleder opmærksomheden på den betydning, den interne revisors arbejde har for Parlamentets egen vurdering af, hvor langt det er nået med implementeringen af minimumsstandarderne, som Retten henviser til i punkt 9.11. Selvevalueringen har gjort det muligt at udarbejde handlingsplaner for at korrigere påviste svagheder. |
| --- | --- |

9.65.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Svar fra den interne revisor:

Med hensyn til anden sætning, anden del, samt fodnoten specificerer Retten ikke nærmere, i hvilke institutioner der er konstateret svagheder i den interne revision. Hverken den foreliggende beretnings punkt 9.7-9.17, der vedrører Parlamentet, eller redegørelsen forud for årsberetningen, som Parlamentet modtog på et tidligere tidspunkt, indeholder nogen som helst form for påtale af Europa-Parlamentets interne revision, og heller ikke Rettens ansatte fremsatte bemærkninger herom under behandlingen af de foreløbige resultater.

Parlamentet støtter svaret fra den interne revisor. Det henleder opmærksomheden på den betydning, den interne revisors arbejde har for Parlamentets egen vurdering af, hvor langt det er nået med implementeringen af minimumsstandarderne, som Retten henviser til i punkt 9.11. Selvevalueringen har gjort det muligt at udarbejde handlingsplaner for at korrigere påviste svagheder.

| 9.65. | KOMMISSIONENS SVAR
  Reformbestræbelserne er en løbende proces. Kommissionen gør derfor en stor indsats for løbende at forbedre praksis. På den anden side er tilsynet i tjenestegrenene ganske effektivt, men dokumentationen herfor kræver en forbedring. Kommissionen afholder specifikke workshops om dette emne i anden halvdel af 2004. |
| --- | --- |

9.65.

KOMMISSIONENS SVAR

Reformbestræbelserne er en løbende proces. Kommissionen gør derfor en stor indsats for løbende at forbedre praksis. På den anden side er tilsynet i tjenestegrenene ganske effektivt, men dokumentationen herfor kræver en forbedring. Kommissionen afholder specifikke workshops om dette emne i anden halvdel af 2004.

| 9.66. | Bortset fra de tilfælde, der er omtalt i punkt 9.23, 9.28, 9.45 og 9.62, fremgik det af Rettens revision, at den reviderede stikprøve af underliggende transaktioner ikke var behæftet med væsentlige fejl. |
| --- | --- |

9.66.

Bortset fra de tilfælde, der er omtalt i punkt 9.23, 9.28, 9.45 og 9.62, fremgik det af Rettens revision, at den reviderede stikprøve af underliggende transaktioner ikke var behæftet med væsentlige fejl.

| 9.67. | I 2003 udarbejdede de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede i institutionerne for første gang en årsberetning i henhold til finansforordningens artikel 60 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Disse beretninger indeholder nyttige oplysninger om, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne fungerer. Indholdet af dem bør imidlertid forbedres, hvis Retten skal kunne anvende dem som informationskilde til sin egen DAS-erklæring. |
| --- | --- |

9.67.

I 2003 udarbejdede de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede i institutionerne for første gang en årsberetning i henhold til finansforordningens artikel 60 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Disse beretninger indeholder nyttige oplysninger om, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne fungerer. Indholdet af dem bør imidlertid forbedres, hvis Retten skal kunne anvende dem som informationskilde til sin egen DAS-erklæring.

| 9.67. | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen indhøster på tredje år erfaringer på dette område. Revisionsretten anerkender, at Kommissionen gør fremskridt. De aktuelle årlige aktivitetsrapporter er en nyttig kilde til information om generaldirektoratets interne kontrolsystemer. |
| --- | --- |

9.67.

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen indhøster på tredje år erfaringer på dette område. Revisionsretten anerkender, at Kommissionen gør fremskridt. De aktuelle årlige aktivitetsrapporter er en nyttig kilde til information om generaldirektoratets interne kontrolsystemer.

| 9.67. | REVISIONSRETTENS SVAR
  De kompetente tjenester har noteret sig Rettens anbefaling og taget dette punkt med i den handlingsplan, de har fastlagt for gennemførelsen af alle procedurer i den nye finansforordning. |
| --- | --- |

9.67.

REVISIONSRETTENS SVAR

De kompetente tjenester har noteret sig Rettens anbefaling og taget dette punkt med i den handlingsplan, de har fastlagt for gennemførelsen af alle procedurer i den nye finansforordning.

| 9.68. | Tager man administrationsudgifterne under ét, var de transaktioner, som Retten undersøgte, ikke behæftet med væsentlige fejl, men Retten bemærker, at der er risici med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Det skyldes, at de overvågnings- og kontrolsystemer, som i 2003 erstattede den tidligere finanskontrol, i nogle institutioner endnu ikke opfylder en række basiskrav i den nye finansforordning. Retten anbefaler, at institutionerne lægger særlig vægt på at få gennemført samtlige bestemmelser i den nye finansforordning. |
| --- | --- |

9.68.

Tager man administrationsudgifterne under ét, var de transaktioner, som Retten undersøgte, ikke behæftet med væsentlige fejl, men Retten bemærker, at der er risici med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Det skyldes, at de overvågnings- og kontrolsystemer, som i 2003 erstattede den tidligere finanskontrol, i nogle institutioner endnu ikke opfylder en række basiskrav i den nye finansforordning. Retten anbefaler, at institutionerne lægger særlig vægt på at få gennemført samtlige bestemmelser i den nye finansforordning.

| 9.68. | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen foretog en parathedsundersøgelse ved udgangen af 2002, som antydede, at tjenestegrenene var parat til at anvende nyhederne i den nye finansforordning, som Revisionsretten også fremhæver i punkt 9.54. |
| --- | --- |

9.68.

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen foretog en parathedsundersøgelse ved udgangen af 2002, som antydede, at tjenestegrenene var parat til at anvende nyhederne i den nye finansforordning, som Revisionsretten også fremhæver i punkt 9.54.

| 9.68. | REVISIONSRETTENS SVAR
  Se svaret til punkt 9.67. |
| --- | --- |

9.68.

REVISIONSRETTENS SVAR

Se svaret til punkt 9.67.

REVISION AF DE DECENTRALE EU-ORGANER

| 9.69. | Retten redegør for den årlige revision af EU's decentrale organer (DO'er) i særlige årsberetninger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). De vigtigste data om de forskellige DO'er er anført i
  tabel 9.4. |
| --- | --- |

9.69.

Retten redegør for den årlige revision af EU's decentrale organer (DO'er) i særlige årsberetninger (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). De vigtigste data om de forskellige DO'er er anført i
  tabel 9.4.

| 9.70. | DO'ernes budgetter androg i 2003 i alt 778,0 millioner euro. I 2002 androg de 852,2 millioner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Det samlede antal ansatte i henhold til DO'ernes stillingsfortegnelser er steget fra 2 037 i 2002 til 2 204 i 2003. |
| --- | --- |

9.70.

DO'ernes budgetter androg i 2003 i alt 778,0 millioner euro. I 2002 androg de 852,2 millioner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Det samlede antal ansatte i henhold til DO'ernes stillingsfortegnelser er steget fra 2 037 i 2002 til 2 204 i 2003.

Tabel 9.4 — Budget og personale — 2002 og 2003 — De decentrale EU-organer (DO'er)

| | Hjemsted | Oprettelsesår | Budget (millioner euro) | Vedtægtsomfattet personale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2002 | 2003 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | Thessaloniki | 1975 | 14,2 | 14,7 | 83 | 83 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | Dublin | 1975 | 17,4 | 16,8 | 88 | 88 |
| Det Europæiske Miljøagentur | København | 1990 | 25,2 | 27,5 | 106 | 111 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | Torino | 1990 | 16,8 | 17,2 | 123 | 104 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | Lissabon | 1993 | 10,4 | 10,5 | 59 | 63 |
| Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering | London | 1993 | 61,3 | 84,2 | 251 | 287 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | Luxembourg | 1994 | 23,6 | 29 | 158 | 158 |
| EF-Sortsmyndigheden | Angers | 1994 | 10,5 | 11,1 | 33 | 33 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) | Alicante | 1994 | 154,7 | 157,4 | 715 | 675 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | Bilbao | 1995 | 13,2 | 14,6 | 31 | 33 |
| Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad | Wien | 1997 | 6,2 | 6,6 | 28 | 30 |
| Det Europæiske Genopbygningsagentur | Thessaloniki | 2000 | 495,9 | 358,6 | 316 | 317 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 2,8 | 8,1 | 46 | 53 |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | Bruxelles | 2002 | — | 4,7 | — | 80 |
| Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed | Bruxelles | 2002 | — | 4,5 | — | 40 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | Bruxelles | 2002 | — | 12,6 | — | 49 |
| I alt | 852,2 | 778,0 | 2 037 | 2 204 |

Hjemsted

Oprettelsesår

Budget (millioner euro)

Vedtægtsomfattet personale

2002

2003

2002

2003

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

Thessaloniki

1975

14,2

14,7

83

83

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

Dublin

1975

17,4

16,8

88

88

Det Europæiske Miljøagentur

København

1990

25,2

27,5

106

111

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

Torino

1990

16,8

17,2

123

104

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

Lissabon

1993

10,4

10,5

59

63

Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering

London

1993

61,3

84,2

251

287

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

Luxembourg

1994

23,6

29

158

158

EF-Sortsmyndigheden

Angers

1994

10,5

11,1

33

33

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)

Alicante

1994

154,7

157,4

715

675

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

Bilbao

1995

13,2

14,6

31

33

Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad

Wien

1997

6,2

6,6

28

30

Det Europæiske Genopbygningsagentur

Thessaloniki

2000

495,9

358,6

316

317

Eurojust

Haag

2002

2,8

8,1

46

53

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

Bruxelles

2002

—

4,7

—

80

Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed

Bruxelles

2002

—

4,5

—

40

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Bruxelles

2002

—

12,6

—

49

I alt

852,2

778,0

2 037

2 204

| 9.71. | I regnskabsåret 2003 trådte den nye rammefinansforordning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) i kraft. DO'erne skal vedtage deres egne finansielle bestemmelser på grundlag af denne rammefinansforordning. |
| --- | --- |

9.71.

I regnskabsåret 2003 trådte den nye rammefinansforordning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) i kraft. DO'erne skal vedtage deres egne finansielle bestemmelser på grundlag af denne rammefinansforordning.

| 9.72. | Samtlige DO'er bortset fra tre har vedtaget nye finansielle bestemmelser i løbet af regnskabsåret, efter at have indhentet Kommissionens udtalelse. De DO'er, som ikke har været i stand til at vedtage deres egne finansielle bestemmelser, har som en foreløbig løsning anvendt rammefinansforordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12), eller de har anvendt deres eget udkast til finansielle bestemmelser, indtil Kommissionens udtalelse forelå (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Samtlige DO'er har overtaget bestemmelserne i rammefinansforordningen med mindre ændringer, som var nødvendige på grund af de særlige forhold, der kendetegner deres virksomhed. Den eneste nævneværdige undtagelse er Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering, som har fastsat beløbsgrænser for offentlige indkøbsaftaler, som afviger fra de standarder, som fastsættes i rammefinansforordningen. |
| --- | --- |

9.72.

Samtlige DO'er bortset fra tre har vedtaget nye finansielle bestemmelser i løbet af regnskabsåret, efter at have indhentet Kommissionens udtalelse. De DO'er, som ikke har været i stand til at vedtage deres egne finansielle bestemmelser, har som en foreløbig løsning anvendt rammefinansforordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12), eller de har anvendt deres eget udkast til finansielle bestemmelser, indtil Kommissionens udtalelse forelå (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Samtlige DO'er har overtaget bestemmelserne i rammefinansforordningen med mindre ændringer, som var nødvendige på grund af de særlige forhold, der kendetegner deres virksomhed. Den eneste nævneværdige undtagelse er Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering, som har fastsat beløbsgrænser for offentlige indkøbsaftaler, som afviger fra de standarder, som fastsættes i rammefinansforordningen.

| 9.72. | KOMMISSIONENS SVAR
  Hvad angår finansforordningen for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering, har Kommissionen krævet, at agenturet holder sig tæt op ad rammefinansforordningen. Der blev således vedtaget en ny tekst i juni 2004 i samråd med Kommissionen.
  Det Europæiske Genopbygningsagentur modtog ligeledes Kommissionens samtykke i 2003 og udstedte sin finansforordning den 4. juni 2004. |
| --- | --- |

9.72.

KOMMISSIONENS SVAR

Hvad angår finansforordningen for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering, har Kommissionen krævet, at agenturet holder sig tæt op ad rammefinansforordningen. Der blev således vedtaget en ny tekst i juni 2004 i samråd med Kommissionen.

Det Europæiske Genopbygningsagentur modtog ligeledes Kommissionens samtykke i 2003 og udstedte sin finansforordning den 4. juni 2004.

| 9.73. | Med indførelsen af principperne i rammefinansforordningen skal DO'ernes interne kontrolsystem omstruktureres, specielt efter at funktionen som finansinspektør er blevet ophævet, og der er blevet oprettet en intern revisionsfunktion. Som et led i denne omstrukturering skal de forskellige finansielle aktører tilpasse deres arbejde til og indføres i de nye regler, specielt de anvisningsberettigede, som har fået øget ansvar. I to tredjedele af DO'erne bliver de systemer, som de finansielle aktører har indført, endnu ikke evalueret og kontrolleret af en intern kontrolenhed. |
| --- | --- |

9.73.

Med indførelsen af principperne i rammefinansforordningen skal DO'ernes interne kontrolsystem omstruktureres, specielt efter at funktionen som finansinspektør er blevet ophævet, og der er blevet oprettet en intern revisionsfunktion. Som et led i denne omstrukturering skal de forskellige finansielle aktører tilpasse deres arbejde til og indføres i de nye regler, specielt de anvisningsberettigede, som har fået øget ansvar. I to tredjedele af DO'erne bliver de systemer, som de finansielle aktører har indført, endnu ikke evalueret og kontrolleret af en intern kontrolenhed.

| 9.74. | Den vigtigste fornyelse på regnskabsområdet er, at regnskaberne skal føres efter periodiseringsprincippet. Det betyder, at arbejdsmetoder skal ændres, og at regnskabsredskaber skal tilpasses. Institutionernes og DO'ernes årsregnskaber for regnskabsåret 2005 skal konsolideres, og med det for øje skal Kommissionens regnskabsfører i henhold til finansforordningens artikel 133 fastsætte regnskabsregler for DO'erne. Denne forpligtelse fastslås også i artikel 85 (regnskabsføring) og artikel 90 (formuefortegnelse) i rammefinansforordningen. |
| --- | --- |

9.74.

Den vigtigste fornyelse på regnskabsområdet er, at regnskaberne skal føres efter periodiseringsprincippet. Det betyder, at arbejdsmetoder skal ændres, og at regnskabsredskaber skal tilpasses. Institutionernes og DO'ernes årsregnskaber for regnskabsåret 2005 skal konsolideres, og med det for øje skal Kommissionens regnskabsfører i henhold til finansforordningens artikel 133 fastsætte regnskabsregler for DO'erne. Denne forpligtelse fastslås også i artikel 85 (regnskabsføring) og artikel 90 (formuefortegnelse) i rammefinansforordningen.

| 9.74. | KOMMISSIONENS SVAR
  Som led i projektet for modernisering af Kommissionens regnskabssystem blev der nedsat et udvalg for regnskabsstandarder til at hjælpe med at udarbejde de fremtidige EF-regnskabsregler. Efter konsultation af agenturerne om EF-regnskabsreglerne vil disse blive vedtaget af Kommissionens regnskabsfører inden udgangen af 2004 og gælder således for alle agenturer, der henhører under artikel 185 i finansforordningen. |
| --- | --- |

9.74.

KOMMISSIONENS SVAR

Som led i projektet for modernisering af Kommissionens regnskabssystem blev der nedsat et udvalg for regnskabsstandarder til at hjælpe med at udarbejde de fremtidige EF-regnskabsregler. Efter konsultation af agenturerne om EF-regnskabsreglerne vil disse blive vedtaget af Kommissionens regnskabsfører inden udgangen af 2004 og gælder således for alle agenturer, der henhører under artikel 185 i finansforordningen.

| 9.75. | Kommissionen har endnu ikke afsluttet arbejdet med udarbejdelsen af normer med henblik på overgangen fra kasseregnskabsprincippet til periodiseringsregnskabsprincippet, og DO'erne har anvendt forskellige regnskabsmetoder ved opstillingen af deres årsregnskab for regnskabsåret 2003. Størstedelen af DO'erne har fulgt det tidligere princip. Andre har opstillet deres regnskab efter periodiseringsprincippet. Og de resterende DO'er har kun anvendt periodiseringsregnskabsprincippet på de transaktioner, hvor de havde de nødvendige informationer. Når man ser bort fra Eurojust, har de DO'er, som har anvendt periodiseringsprincippet, ikke tilpasset tallene for regnskabsåret 2002, og det gør det vanskeligt at sammenligne et regnskabsår med det næste.
  Tabel 9.5
  er en oversigt over, hvor langt DO'erne er kommet med gennemførelsen af den nye rammefinansforordning. |
| --- | --- |

9.75.

Kommissionen har endnu ikke afsluttet arbejdet med udarbejdelsen af normer med henblik på overgangen fra kasseregnskabsprincippet til periodiseringsregnskabsprincippet, og DO'erne har anvendt forskellige regnskabsmetoder ved opstillingen af deres årsregnskab for regnskabsåret 2003. Størstedelen af DO'erne har fulgt det tidligere princip. Andre har opstillet deres regnskab efter periodiseringsprincippet. Og de resterende DO'er har kun anvendt periodiseringsregnskabsprincippet på de transaktioner, hvor de havde de nødvendige informationer. Når man ser bort fra Eurojust, har de DO'er, som har anvendt periodiseringsprincippet, ikke tilpasset tallene for regnskabsåret 2002, og det gør det vanskeligt at sammenligne et regnskabsår med det næste.
  Tabel 9.5
  er en oversigt over, hvor langt DO'erne er kommet med gennemførelsen af den nye rammefinansforordning.

Tabel 9.5 — Status pr. 31. december 2003 over gennemførelsen af rammefinansforordningen

| Organ | Gældende finansielle bestemmelser | Intern revisionsfunktion | Anvendelse af periodiseringsprincippet |
| --- | --- | --- | --- |
| Egne finansielle bestemmelser | Rammefinansforordningen | Anvendes generelt | Anvendes i begrænset omfang | Anvendes ikke |
| Det Europæiske Miljøagentur | X | | X | | X | |
| Det Europæiske Genopbygningsagentur | | X | X | | | X |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | X | | | | X | |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | X | | | | | X |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions organer | X | | | X | | |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | X | | | | | X |
| Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering | X | | X | X | | |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | X | | | | | X |
| EF-Sortsmyndigheden | X | | | | | X |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | X | | | | | X |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) | X | | X | | X | |
| Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad | X | | X | | X | |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | X | | | | | X |
| Eurojust | | X | | X | | |
| Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed | X | | | | | X |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | X | | | | | X |

Organ

Gældende finansielle bestemmelser

Intern revisionsfunktion

Anvendelse af periodiseringsprincippet

Egne finansielle bestemmelser

Rammefinansforordningen

Anvendes generelt

Anvendes i begrænset omfang

Anvendes ikke

Det Europæiske Miljøagentur

X

X

X

Det Europæiske Genopbygningsagentur

X

X

X

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

X

X

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

X

X

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions organer

X

X

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

X

X

Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering

X

X

X

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

X

X

EF-Sortsmyndigheden

X

X

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

X

X

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)

X

X

X

Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad

X

X

X

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

X

X

Eurojust

X

X

Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed

X

X

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

X

X

| 9.76. | Ud over problemerne med gennemførelsen af principperne i den nye rammefinansforordning er der mangler ved mange DO'ers formuefortegnelser. Disse mangler betyder, at værdiansættelsen af anlægsaktiverne på DO'ernes balance er behæftet med en vis usikkerhed. |
| --- | --- |

9.76.

Ud over problemerne med gennemførelsen af principperne i den nye rammefinansforordning er der mangler ved mange DO'ers formuefortegnelser. Disse mangler betyder, at værdiansættelsen af anlægsaktiverne på DO'ernes balance er behæftet med en vis usikkerhed.

| 9.77. | Kommissionen bør træffe de nødvendige foranstaltninger til, at DO'erne som fastsat i rammefinansforordningens artikel 85 og 90 har de nødvendige regnskabsregler og -metoder til at kunne udarbejde deres regnskaber efter de principper, som deres nye finansielle bestemmelser pålægger dem, og Kommissionen bør sørge for, at den planlagte konsolidering af regnskaberne for regnskabsåret 2005 forløber godt. |
| --- | --- |

9.77.

Kommissionen bør træffe de nødvendige foranstaltninger til, at DO'erne som fastsat i rammefinansforordningens artikel 85 og 90 har de nødvendige regnskabsregler og -metoder til at kunne udarbejde deres regnskaber efter de principper, som deres nye finansielle bestemmelser pålægger dem, og Kommissionen bør sørge for, at den planlagte konsolidering af regnskaberne for regnskabsåret 2005 forløber godt.

| 9.77. | KOMMISSIONENS SVAR
  Ansvaret for udarbejdelsen af årsregnskaberne efter de fremtidige EF-regler ligger hos de enkelte regnskabsførere i agenturerne, og det gælder også anvendelse af egnede regnskabsredskaber.
  Kommissionen har allerede taget skridt til at sikre, at agenturerne er klar til at opfylde de fremtidige regnskabskrav. Den holder regelmæssige møder med agenturernes regnskabsførere for at drøfte regnskabsspørgsmål, særlig for at forklare, hvordan moderniseringsprojektet skrider frem, og informere om aktuelle og fremtidige krav (sidste møde fandt sted den 11. juni 2004). Agenturerne er også repræsenteret i udvalget for regnskabsstandarder, og i begyndelsen af juni 2004 blev alle agenturerne hørt om de nye EF-regnskabsregler, efter at de i april havde besvaret et spørgeskema for at hjælpe dem til at identificere forskellen mellem den nuværende regnskabspraksis og de fremtidige krav. De har også fået adgang til det første udkast til Kommissionens on-line regnskabshåndbog. Kommissionen har oprettet et kontaktsted, hvor agenturerne kan få svar på deres spørgsmål om regnskabsanliggender. |
| --- | --- |

9.77.

KOMMISSIONENS SVAR

Ansvaret for udarbejdelsen af årsregnskaberne efter de fremtidige EF-regler ligger hos de enkelte regnskabsførere i agenturerne, og det gælder også anvendelse af egnede regnskabsredskaber.

Kommissionen har allerede taget skridt til at sikre, at agenturerne er klar til at opfylde de fremtidige regnskabskrav. Den holder regelmæssige møder med agenturernes regnskabsførere for at drøfte regnskabsspørgsmål, særlig for at forklare, hvordan moderniseringsprojektet skrider frem, og informere om aktuelle og fremtidige krav (sidste møde fandt sted den 11. juni 2004). Agenturerne er også repræsenteret i udvalget for regnskabsstandarder, og i begyndelsen af juni 2004 blev alle agenturerne hørt om de nye EF-regnskabsregler, efter at de i april havde besvaret et spørgeskema for at hjælpe dem til at identificere forskellen mellem den nuværende regnskabspraksis og de fremtidige krav. De har også fået adgang til det første udkast til Kommissionens on-line regnskabshåndbog. Kommissionen har oprettet et kontaktsted, hvor agenturerne kan få svar på deres spørgsmål om regnskabsanliggender.

| 9.78. | Retten har afgivet en erklæring med forbehold om to DO'ers årsregnskab, hvor forbeholdet vedrører enten regnskabets rigtighed eller de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) På tidspunktet for vedtagelsen af denne årsberetning, havde Retten endnu ikke vedtaget sin årsberetning om Det Europæiske Genopbygningsagentur. |
| --- | --- |

9.78.

Retten har afgivet en erklæring med forbehold om to DO'ers årsregnskab, hvor forbeholdet vedrører enten regnskabets rigtighed eller de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) På tidspunktet for vedtagelsen af denne årsberetning, havde Retten endnu ikke vedtaget sin årsberetning om Det Europæiske Genopbygningsagentur.

| 9.79. | DO'erne bør sammenligne deres arbejdsmetoder og -resultater oftere og på det grundlag finde frem til den bedste praksis og de mest effektive redskaber, så de kan forbedre deres forvaltning og opnå stordriftsfordele. Dette samarbejde bør omfatte edb-redskaber, såsom budgetregnskabssystemet eller systemet til føring af formuefortegnelsen, så der bliver bedre overensstemmelse mellem budgetregnskabet og det almindelige regnskab, når der indføres de principper, der er opstillet i rammefinansforordningen. Som et eksempel på god praksis kan nævnes, at Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad har sørget for en logisk sammenhæng mellem arbejdsprogrammet, organisationsplanen og budgettet. Det betyder, at centrets beføjelser, som de er defineret i grundforordningen direkte og gennemskueligt kan omsættes til praksis. Hvad angår forvaltningsredskaber, har Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse et effektivt edb-system til forvaltning og opfølgning af udbudsprocedurer, som er nyttigt til varsling af risici for uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

9.79.

DO'erne bør sammenligne deres arbejdsmetoder og -resultater oftere og på det grundlag finde frem til den bedste praksis og de mest effektive redskaber, så de kan forbedre deres forvaltning og opnå stordriftsfordele. Dette samarbejde bør omfatte edb-redskaber, såsom budgetregnskabssystemet eller systemet til føring af formuefortegnelsen, så der bliver bedre overensstemmelse mellem budgetregnskabet og det almindelige regnskab, når der indføres de principper, der er opstillet i rammefinansforordningen. Som et eksempel på god praksis kan nævnes, at Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad har sørget for en logisk sammenhæng mellem arbejdsprogrammet, organisationsplanen og budgettet. Det betyder, at centrets beføjelser, som de er defineret i grundforordningen direkte og gennemskueligt kan omsættes til praksis. Hvad angår forvaltningsredskaber, har Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse et effektivt edb-system til forvaltning og opfølgning af udbudsprocedurer, som er nyttigt til varsling af risici for uregelmæssigheder.

| 9.79. | KOMMISSIONENS SVAR
  Som svar på en anmodning fra agenturerne har Kommissionen over for dem bekræftet, at det nuværende regnskabssystem (SI2) stadig vil være tilrådighed indtil udgangen af 2005, og at afløseren (ABAC) også vil være til rådighed for dem i 2005, hvis de ønsker det. Al dokumentation og programmel vedrørende de fremtidige IT-systemer (herunder SAP) vil være til rådighed for agenturerne. |
| --- | --- |

9.79.

KOMMISSIONENS SVAR

Som svar på en anmodning fra agenturerne har Kommissionen over for dem bekræftet, at det nuværende regnskabssystem (SI2) stadig vil være tilrådighed indtil udgangen af 2005, og at afløseren (ABAC) også vil være til rådighed for dem i 2005, hvis de ønsker det. Al dokumentation og programmel vedrørende de fremtidige IT-systemer (herunder SAP) vil være til rådighed for agenturerne.

REVISION AF EUROPASKOLERNE

| 9.80. | Der redegøres for revisionen af Europaskolerne i en særlig årsberetning, der ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Denne årsberetning er sendt til Det Øverste Råd for Europaskolerne. Ved begyndelsen af skoleåret 2003-2004 havde skolerne 19 248 elever. Skolerne havde pr. 31. december 2003 et personale på 1 640 personer. Skolernes budget var på 201,4 millioner euro, og det blev først og fremmest finansieret af et tilskud fra Kommissionen (114,8 millioner euro) og af bidrag fra medlemsstaterne (44,1 millioner euro). |
| --- | --- |

9.80.

Der redegøres for revisionen af Europaskolerne i en særlig årsberetning, der ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Denne årsberetning er sendt til Det Øverste Råd for Europaskolerne. Ved begyndelsen af skoleåret 2003-2004 havde skolerne 19 248 elever. Skolerne havde pr. 31. december 2003 et personale på 1 640 personer. Skolernes budget var på 201,4 millioner euro, og det blev først og fremmest finansieret af et tilskud fra Kommissionen (114,8 millioner euro) og af bidrag fra medlemsstaterne (44,1 millioner euro).

| 9.81. | Revisionen vedrørte i regnskabsåret 2003 skolernes konsoliderede årsregnskab, som generalsekretæren for Europaskolernes Øverste Råd har udarbejdet, samt årsregnskabet for skolen Bruxelles III og skolen i Luxembourg. Ved revisionen påvistes der ikke usædvanlige forhold, der kan indvirke på Rettens revisionserklæring om skolernes regnskaber. |
| --- | --- |

9.81.

Revisionen vedrørte i regnskabsåret 2003 skolernes konsoliderede årsregnskab, som generalsekretæren for Europaskolernes Øverste Råd har udarbejdet, samt årsregnskabet for skolen Bruxelles III og skolen i Luxembourg. Ved revisionen påvistes der ikke usædvanlige forhold, der kan indvirke på Rettens revisionserklæring om skolernes regnskaber.

| 9.82. | Under revisionen i regnskabsåret 2003 konstaterede Retten mangler ved forvaltningen af systemet til beregning af det udligningstillæg, som sikrer, at udstationerede lærere får samme løn. 2 416 af de 9 000 forelagte sager er endnu ikke blevet bearbejdet, fordi de er ufuldstændige. 475 af disse sager går tilbage til perioden 1990-1994, og derfor er det meget usandsynligt, at de vil blive reguleret. Nogle skoler har indført et strengt system til forvaltning af udligningstillæg med den konsekvens, at sekretariatet ikke var ret langt bagud med at behandle sagerne. Skolerne bør have klare og præcise instrukser, og de praksis, der fungerer godt, bør anvendes af samtlige skoler, så det undgås, at der opstår alt for store forsinkelser i sagsbehandlingen. |
| --- | --- |

9.82.

Under revisionen i regnskabsåret 2003 konstaterede Retten mangler ved forvaltningen af systemet til beregning af det udligningstillæg, som sikrer, at udstationerede lærere får samme løn. 2 416 af de 9 000 forelagte sager er endnu ikke blevet bearbejdet, fordi de er ufuldstændige. 475 af disse sager går tilbage til perioden 1990-1994, og derfor er det meget usandsynligt, at de vil blive reguleret. Nogle skoler har indført et strengt system til forvaltning af udligningstillæg med den konsekvens, at sekretariatet ikke var ret langt bagud med at behandle sagerne. Skolerne bør have klare og præcise instrukser, og de praksis, der fungerer godt, bør anvendes af samtlige skoler, så det undgås, at der opstår alt for store forsinkelser i sagsbehandlingen.

| 9.82. | KOMMISSIONENS SVAR
  Der er gjort betydelige fremskridt i de seneste år med at indhente det forsømte. Nogle forsinkelser har proceduremæssige årsager. Det øverste råds generalsekretær vil træffe følgende yderligere foranstaltninger:






  — | nyvurdere personalet til dette arbejde |
| --- | --- | --- |

9.82.

KOMMISSIONENS SVAR

Der er gjort betydelige fremskridt i de seneste år med at indhente det forsømte. Nogle forsinkelser har proceduremæssige årsager. Det øverste råds generalsekretær vil træffe følgende yderligere foranstaltninger:

—

nyvurdere personalet til dette arbejde

| — | undersøge ældre sager med henblik på at afskrive dem, som sandsynligvis ikke kan løses |
| --- | --- |

—

undersøge ældre sager med henblik på at afskrive dem, som sandsynligvis ikke kan løses

| — | søge at løse problemerne med at opnå passende skattedokumentation fra visse medlemsstater |
| --- | --- |

—

søge at løse problemerne med at opnå passende skattedokumentation fra visse medlemsstater

| — | sørge for, at bedste praksis danner grundlag for en ensartet og proaktiv tilgang på alle skoler. |
| --- | --- |

—

sørge for, at bedste praksis danner grundlag for en ensartet og proaktiv tilgang på alle skoler.

---

(1)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002).

(2)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 357 af 31.12.2002).

(3)  EFT L 209 af 24.7.1992.

(4)  I Kommissionen er følgende tjenester ansvarlige for størstedelen af administrationsudgifterne: Generaldirektoratet for Personale og Administration, Generaldirektoratet for Oversættelse, Generaldirektoratet for Tolkning, Generaldirektoratet for Presse og Kommunikation, Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser, Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Luxembourg, Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Bruxelles, Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder, De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor og Publikationskontoret.

(5)  Nemlig med hensyn til effektiv implementering af de interne kontrolstandarder, utilstrækkelige efterfølgende kontroller og utilstrækkelig implementering af den interne revisionsfunktion.

(6)  I Kommissionen er der allerede i de senere år blevet udarbejdet beretninger af denne art.

(7)  Vil snart blive offentliggjort i EUT.

(8)  Nedgangen skyldes, at Det Europæiske Genopbygningsagentur har indskrænket sine aktiviteter.

(9)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72).

(10)  Eurojust og Det Europæiske Genopbygningsagentur.

(11)  Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering.

(12)  Retten har afgivet en revisionserklæring med forbehold i årsberetningen om Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering og Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad.

KAPITEL 10

Finansielle instrumenter og bankaktiviteter

INDHOLD

Indledning

Finansielle instrumenter til fordel for små og mellemstore virksomheder

Indledning

Rettens revision

Generelle bemærkninger om programmerne

Oplysninger om beskæftigelse

Oplysninger om kapitalandele

Bemærkninger om de specifikke foranstaltninger

Garantier til små og mellemstore virksomheder

Indfrielse af garantier

Tilsagnsprovisioner

Egenkapitalgarantier

Statsstøtteregler

ETF-iværksætterfaciliteten

Værdiansættelsesmetoder

Seed-kapitalaktionen

Joint European Venture

Konklusion

Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling

Indledning

Årsregnskabet for EKSF under afvikling

Svagheder i edb-systemet

Tilpasningsstøtte

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 10.1. | Fællesskabets finansielle instrumenter på området bankaktiviteter er: |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

10.1.

Fællesskabets finansielle instrumenter på området bankaktiviteter er:

| — | lån ydet over budgetmidler eller af lånte midler |
| --- | --- |

—

lån ydet over budgetmidler eller af lånte midler

| — | lån-relaterede rentetilskud, der ydes over budgetmidler |
| --- | --- |

—

lån-relaterede rentetilskud, der ydes over budgetmidler

| — | garantier for lån, der optages af eller ydes af tredjemand |
| --- | --- |

—

garantier for lån, der optages af eller ydes af tredjemand

| — | kapitalandele i organer af fælles interesse (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) |
| --- | --- |

—

kapitalandele i organer af fælles interesse (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26)

| — | deltagelse i særlige foranstaltninger, som for eksempel tilrådighedsstillelse af risikovillig kapital. |
| --- | --- |

—

deltagelse i særlige foranstaltninger, som for eksempel tilrådighedsstillelse af risikovillig kapital.

| 10.2. | Disse finansielle instrumenter anvendes både i medlemsstaterne og - i større udstrækning - uden for Unionen inden for rammerne af foranstaltningerne udadtil. Hovedformålet med instrumenterne er at fremme den økonomiske udvikling, forbedre infrastrukturen og skabe beskæftigelse. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling deltager i lignende transaktioner (jf. punkt 10.30-10.34). |
| --- | --- |

10.2.

Disse finansielle instrumenter anvendes både i medlemsstaterne og - i større udstrækning - uden for Unionen inden for rammerne af foranstaltningerne udadtil. Hovedformålet med instrumenterne er at fremme den økonomiske udvikling, forbedre infrastrukturen og skabe beskæftigelse. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling deltager i lignende transaktioner (jf. punkt 10.30-10.34).

| 10.3. | Mange af de foranstaltninger, der er knyttet til disse instrumenter, forvaltes på Fællesskabets vegne af banker eller finansielle institutioner, primært Fællesskabets specialiserede finansielle institutioner, nemlig Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF). Revisionsrettens adgang til oplysninger om disse institutioners forvaltning af Fællesskabets udgifter og indtægter reguleres i øjeblikket af tre trepartsaftaler. To af disse aftaler blev indgået med EIB og en med EIF. Kommissionen er part i alle tre aftaler, eftersom den er endelig ansvarlig for gennemførelsen af budgettet (jf.
  bilag 1). |
| --- | --- |

10.3.

Mange af de foranstaltninger, der er knyttet til disse instrumenter, forvaltes på Fællesskabets vegne af banker eller finansielle institutioner, primært Fællesskabets specialiserede finansielle institutioner, nemlig Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF). Revisionsrettens adgang til oplysninger om disse institutioners forvaltning af Fællesskabets udgifter og indtægter reguleres i øjeblikket af tre trepartsaftaler. To af disse aftaler blev indgået med EIB og en med EIF. Kommissionen er part i alle tre aftaler, eftersom den er endelig ansvarlig for gennemførelsen af budgettet (jf.
  bilag 1).

| 10.4. | Retten reviderede: |
| --- | --- |

10.4.

Retten reviderede:

| — | de finansielle instrumenter til fordel for små og mellemstore virksomheder, hvoraf tre forvaltes af EIF (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) og et direkte af Kommissionen, |
| --- | --- |

—

de finansielle instrumenter til fordel for små og mellemstore virksomheder, hvoraf tre forvaltes af EIF (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) og et direkte af Kommissionen,

| — | anvendelsen af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (jf.
  tabel 10.1
  ), og |
| --- | --- |

—

anvendelsen af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (jf.
  tabel 10.1
  ), og

| — | aktiviteterne i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling (jf.
  tabel 10.2
  ). |
| --- | --- |

—

aktiviteterne i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling (jf.
  tabel 10.2
  ).

Tabel 10.1 — Garantifondens finansielle stillling (3)

| (millioner euro) |
| --- |
| Regnskabsår | Udestående garantier pr. 31. december (4) | Fondens samlede midler pr. 31. december (5) | Dækningsgrad (%) |
| 1994 | 6 017 | 294,2 | 4,9 |
| 1995 | 5 882 | 300,9 | 5,1 |
| 1996 | 6 715 | 557,4 | 8,3 |
| 1997 | 7 960 | 861,8 | 10,8 |
| 1998 | 9 834 | 1 280,7 | 13,0 |
| 1999 | 12 052 | 1 313,1 | 10,9 |
| 2000 | 14 069 | 1 431,6 | 10,2 |
| 2001 | 15 577 | 1 774,4 | 11,4 |
| 2002 | 15 358 | 1 645,5 | 10,7 |
| 2003 | 15 211 | 1 592,1 | 10,5 |

(millioner euro)

Regnskabsår

Udestående garantier pr. 31. december (4)

Fondens samlede midler pr. 31. december (5)

Dækningsgrad (%)

1994

6 017

294,2

4,9

1995

5 882

300,9

5,1

1996

6 715

557,4

8,3

1997

7 960

861,8

10,8

1998

9 834

1 280,7

13,0

1999

12 052

1 313,1

10,9

2000

14 069

1 431,6

10,2

2001

15 577

1 774,4

11,4

2002

15 358

1 645,5

10,7

2003

15 211

1 592,1

10,5

Tabel 10.2 — EKSF under afvikling — balance og afviklingen af forpligtelser på EKSF's aktionsbudget — pr. 31. december 2003

Kilde: EKSF under afvikling - årsregnskab pr. 31. december 2003.

EKSF under afvikling — balance pr. 31. december 2003

| Millioner euro % Millioner euro % Millioner euro % |
| --- |
| Aktiver | 23. juli 2002 | | 31. december 2002 | | 31. december 2003 |
| Tilgodehavender i penge- og kreditinstitutter (herunder tilgodehavender i centralbanker) | 155,62 | 6,36 | | 113,57 | 4,75 | | 133,43 | 6,49 |
| Tilgodehavender hos kunder | 682,42 | 27,87 | | 628,95 | 26,33 | | 361,66 | 17,59 |
| Obligationer og andre papirer m. fast afkast | 1 528,90 | 62,44 | | 1 551,46 | 64,94 | | 1 485,91 | 72,25 |
| Aktier og andre papirer med variabelt afkast | 28,00 | 1,14 | | 18,77 | 0,79 | | 15,75 | 0,77 |
| Materielle anlægsaktiver | 0,00 | 0,00 | | 0,01 | 0,00 | | 0,00 | 0,00 |
| Andre aktiver | 6,02 | 0,25 | | 3,30 | 0,14 | | 3,28 | 0,16 |
| Periodeafgrænsningsposter | 47,57 | 1,94 | | 73,04 | 3,06 | | 56,46 | 2,75 |
| Aktiver i alt | 2 448,53 | 100,00 | | 2 389,10 | 100,00 | | 2 056,49 | 100,00 |
| Passiver | |
| Gæld til penge- og kreditinstitutioner | 779,12 | 31,82 | | 714,36 | 29,90 | | 434,05 | 21,11 |
| Periodeafgrænsningsposter | 22,56 | 0,92 | | 49,77 | 2,08 | | 34,27 | 1,67 |
| EKSF's aktionsbudget (uafviklede forpligtelser) | 400,92 | 16,37 | | 342,56 | 14,34 | | 222,47 | 10,82 |
| Hensættelser til tab og omkostninger | 586,01 | 23,93 | | 554,74 | 23,22 | | 247,15 | 12,02 |
| Finansiering af kul- og stålforskning | 240,00 | 9,80 | | 240,00 | 10,05 | | 293,00 | 14,25 |
| Reserver og resultater | 419,92 | 17,15 | | 487,67 | 20,41 | | 825,55 | 40,14 |
| Passiver i alt | 2 448,53 | 100,00 | | 2 389,10 | 100,00 | | 2 056,49 | 100,00 |

Millioner euro % Millioner euro % Millioner euro %

Aktiver

23. juli 2002

31. december 2002

31. december 2003

Tilgodehavender i penge- og kreditinstitutter (herunder tilgodehavender i centralbanker)

155,62

6,36

113,57

4,75

133,43

6,49

Tilgodehavender hos kunder

682,42

27,87

628,95

26,33

361,66

17,59

Obligationer og andre papirer m. fast afkast

1 528,90

62,44

1 551,46

64,94

1 485,91

72,25

Aktier og andre papirer med variabelt afkast

28,00

1,14

18,77

0,79

15,75

0,77

Materielle anlægsaktiver

0,00

0,00

0,01

0,00

0,00

0,00

Andre aktiver

6,02

0,25

3,30

0,14

3,28

0,16

Periodeafgrænsningsposter

47,57

1,94

73,04

3,06

56,46

2,75

Aktiver i alt

2 448,53

100,00

2 389,10

100,00

2 056,49

100,00

Passiver

Gæld til penge- og kreditinstitutioner

779,12

31,82

714,36

29,90

434,05

21,11

Periodeafgrænsningsposter

22,56

0,92

49,77

2,08

34,27

1,67

EKSF's aktionsbudget (uafviklede forpligtelser)

400,92

16,37

342,56

14,34

222,47

10,82

Hensættelser til tab og omkostninger

586,01

23,93

554,74

23,22

247,15

12,02

Finansiering af kul- og stålforskning

240,00

9,80

240,00

10,05

293,00

14,25

Reserver og resultater

419,92

17,15

487,67

20,41

825,55

40,14

Passiver i alt

2 448,53

100,00

2 389,10

100,00

2 056,49

100,00

Afviklingen af forpligtelser på EKSF's aktionsbudget pr. 31. december 2003

| (millioner euro) |
| --- |
| | Beløb pr. 31. december 2001 | Beløb pr. 23. juli 2002 | Betalinger fra 24. juli 2002 til 31. december 2002 | Bortfald fra 24. juli 2002 til 31. december 2002 | Beløb pr. 31. december 2002 | Betalinger i 2003 | Bortfald i 2003 | Beløb pr. 31. december 2003 |
| Tilpasningsstøtte | 128,96 | 132,61 | 10,97 | 0,40 | 121,24 | 35,13 | 10,35 | 75,76 |
| Forskning | 174,02 | 180,83 | 14,70 | 7,42 | 158,71 | 56,14 | 3,46 | 99,11 |
| Rentegodtgørelse (artikel 56) | 25,01 | 16,84 | 0,80 | 0,00 | 16,04 | 0,20 | 4,64 | 11,20 |
| Sociale foranstalt. i kulsektoren (Rechar) | 52,93 | 70,64 | 20,62 | 3,45 | 46,57 | 6,50 | 3,67 | 36,40 |
| I alt | 380,92 | 400,92 | 47,09 | 11,27 | 342,56 | 97,97 | 22,12 | 222,47 |

(millioner euro)

Beløb pr. 31. december 2001

Beløb pr. 23. juli 2002

Betalinger fra 24. juli 2002 til 31. december 2002

Bortfald fra 24. juli 2002 til 31. december 2002

Beløb pr. 31. december 2002

Betalinger i 2003

Bortfald i 2003

Beløb pr. 31. december 2003

Tilpasningsstøtte

128,96

132,61

10,97

0,40

121,24

35,13

10,35

75,76

Forskning

174,02

180,83

14,70

7,42

158,71

56,14

3,46

99,11

Rentegodtgørelse (artikel 56)

25,01

16,84

0,80

0,00

16,04

0,20

4,64

11,20

Sociale foranstalt. i kulsektoren (Rechar)

52,93

70,64

20,62

3,45

46,57

6,50

3,67

36,40

I alt

380,92

400,92

47,09

11,27

342,56

97,97

22,12

222,47

FINANSIELLE INSTRUMENTER TIL FORDEL FOR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER

Indledning

| 10.5. | I 1998 (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) etablerede Rådet en række støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (Vækst- og beskæftigelsesinitiativet). Foranstaltningerne til fordel for små og mellemstore virksomheder blev videreudviklet i en rådsbeslutning i 2000 (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005). |
| --- | --- |

10.5.

I 1998 (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) etablerede Rådet en række støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (Vækst- og beskæftigelsesinitiativet). Foranstaltningerne til fordel for små og mellemstore virksomheder blev videreudviklet i en rådsbeslutning i 2000 (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005).

| 10.6. | Vækst- og beskæftigelsesinitiativet og det flerårlige program omfatter følgende foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder: |
| --- | --- |

10.6.

Vækst- og beskæftigelsesinitiativet og det flerårlige program omfatter følgende foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder:

| — | Garantifaciliteten for små og mellemstore virksomheder, som forvaltes af EIF, under hvilken der udstedes garantier eller modgarantier til formidlere (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) for lån, der ydes af finansielle institutioner til små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

—

Garantifaciliteten for små og mellemstore virksomheder, som forvaltes af EIF, under hvilken der udstedes garantier eller modgarantier til formidlere (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) for lån, der ydes af finansielle institutioner til små og mellemstore virksomheder.

| — | Iværksættersætterfaciliteten under Den Europæiske Teknologifacilitet (ETF), der forvaltes af EIF, under hvilken der foretages egenkapitalinvesteringer i venturekapitalfonde, der investerer i små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

—

Iværksættersætterfaciliteten under Den Europæiske Teknologifacilitet (ETF), der forvaltes af EIF, under hvilken der foretages egenkapitalinvesteringer i venturekapitalfonde, der investerer i små og mellemstore virksomheder.

| — | Seed-kapitalaktionen, som forvaltes af EIF, under hvilken der ydes støtte til venturekapitalfonde og |
| --- | --- |

—

Seed-kapitalaktionen, som forvaltes af EIF, under hvilken der ydes støtte til venturekapitalfonde og

| — | Joint European Venture, der forvaltes af Kommissionen, under hvilken der ydes støtte til etablering af joint ventures bestående af små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

—

Joint European Venture, der forvaltes af Kommissionen, under hvilken der ydes støtte til etablering af joint ventures bestående af små og mellemstore virksomheder.

| 10.7. | Når EIF forvalter foranstaltningerne på vegne af Kommissionen, administreres midlerne uden for det almindelige budget på separate forvaltningskonti. Pengene overføres fra det almindelige budget og bogføres som budgetudgifter på overførelsesdatoen. Forvaltningskontiene er rentebærende, og de optjente renter opføres på kontiene (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) ligesom andre indtægter, som f.eks. kapitaltilbagebetalinger og dividender. |
| --- | --- |

10.7.

Når EIF forvalter foranstaltningerne på vegne af Kommissionen, administreres midlerne uden for det almindelige budget på separate forvaltningskonti. Pengene overføres fra det almindelige budget og bogføres som budgetudgifter på overførelsesdatoen. Forvaltningskontiene er rentebærende, og de optjente renter opføres på kontiene (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) ligesom andre indtægter, som f.eks. kapitaltilbagebetalinger og dividender.

Rettens revision

| 10.8. | Det overordnede mål for Rettens revision var at få sikkerhed for, at Kommissionen gennemfører programmerne i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets beslutning og afgørelse, og at efterprøve, om midlerne var anvendt i overensstemmelse med bestemmelserne. Retten fokuserede på følgende aspekter: anvendelsen af bevillingerne, forvaltningen af midlerne og kontrollen med midlerne. |
| --- | --- |

10.8.

Det overordnede mål for Rettens revision var at få sikkerhed for, at Kommissionen gennemfører programmerne i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets beslutning og afgørelse, og at efterprøve, om midlerne var anvendt i overensstemmelse med bestemmelserne. Retten fokuserede på følgende aspekter: anvendelsen af bevillingerne, forvaltningen af midlerne og kontrollen med midlerne.

Generelle bemærkninger om programmerne

Oplysninger om beskæftigelse

| 10.9. | I henhold til Rådets afgørelse 98/347/EF af 19. maj 1998 skal Kommissionen hvert år underrette både Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af foranstaltningerne, herunder om deres umiddelbare virkninger for jobskabelsen og udsigterne for jobskabelsen på lang sigt (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). Det fastsættes også i Rådets afgørelse, at der senest 48 måneder efter afgørelsens vedtagelse skal foretages en evaluering af programmet. Denne evaluering (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) blev foretaget på grundlag af en rundspørge blandt de virksomheder, der modtager støtte, og den blev sendt til Europa-Parlamentet og Rådet i december 2003. |
| --- | --- |

10.9.

I henhold til Rådets afgørelse 98/347/EF af 19. maj 1998 skal Kommissionen hvert år underrette både Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af foranstaltningerne, herunder om deres umiddelbare virkninger for jobskabelsen og udsigterne for jobskabelsen på lang sigt (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). Det fastsættes også i Rådets afgørelse, at der senest 48 måneder efter afgørelsens vedtagelse skal foretages en evaluering af programmet. Denne evaluering (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) blev foretaget på grundlag af en rundspørge blandt de virksomheder, der modtager støtte, og den blev sendt til Europa-Parlamentet og Rådet i december 2003.

| 10.10. | Oplysningerne om jobskabelsen i Kommissionens årsrapport (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) til Europa-Parlamentet og Rådet er baseret på de oplysninger, Kommissionen modtager fra EIF's formidlere. |
| --- | --- |

10.10.

Oplysningerne om jobskabelsen i Kommissionens årsrapport (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) til Europa-Parlamentet og Rådet er baseret på de oplysninger, Kommissionen modtager fra EIF's formidlere.

Oplysninger om kapitalandele

| 10.11. | Retten konstaterede, at oplysningerne i EIF's rapporter til Kommissionen var unøjagtige, for så vidt angår omfanget af Fællesskabets deltagelse, venturekapitalfondenes retlige struktur og aktivernes nettoværdi (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.11.

Retten konstaterede, at oplysningerne i EIF's rapporter til Kommissionen var unøjagtige, for så vidt angår omfanget af Fællesskabets deltagelse, venturekapitalfondenes retlige struktur og aktivernes nettoværdi (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| 10.11. | Kommissionen er stort set tilfreds med kvaliteten af de rapporter, der er modtaget fra EIF. EIF har rettet de mangler og fejl, som Retten har konstateret, hvoraf der ikke var nogen, der havde en væsentlig indvirkning på oplysningerne til budgetmyndighederne eller på Fællesskabets finansieringsoversigter. |
| --- | --- |

10.11.

Kommissionen er stort set tilfreds med kvaliteten af de rapporter, der er modtaget fra EIF. EIF har rettet de mangler og fejl, som Retten har konstateret, hvoraf der ikke var nogen, der havde en væsentlig indvirkning på oplysningerne til budgetmyndighederne eller på Fællesskabets finansieringsoversigter.

Bemærkninger om de specifikke foranstaltninger

Garantier til små og mellemstore virksomheder

Indfrielse af garantier

| 10.12. | Pr. 31. december 2003 var der i alt indfriet garantier under SMV-garantifaciliteten (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) for 57,2 millioner euro. I Tyskland (som er langt den største støttemodtager) inkluderede formidlerne alle gebyrer, inklusive morarenter, i de beløb, de gjorde krav på fra EIF-garantien. I andre af de besøgte medlemsstater blev der kun stillet krav om tilbagebetaling af de misligholdte beløb uden gebyrer. Kommissionen bør bestræbe sig på at sikre, at garantierne i de kontrakter, der indgås mellem EIF og formidlerne, indebærer de samme fordele i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

10.12.

Pr. 31. december 2003 var der i alt indfriet garantier under SMV-garantifaciliteten (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) for 57,2 millioner euro. I Tyskland (som er langt den største støttemodtager) inkluderede formidlerne alle gebyrer, inklusive morarenter, i de beløb, de gjorde krav på fra EIF-garantien. I andre af de besøgte medlemsstater blev der kun stillet krav om tilbagebetaling af de misligholdte beløb uden gebyrer. Kommissionen bør bestræbe sig på at sikre, at garantierne i de kontrakter, der indgås mellem EIF og formidlerne, indebærer de samme fordele i alle medlemsstater.

| 10.12. | Det princip, som Kommissionen konsekvent har anvendt over for alle medlemsstaterne, går ud på, at den som anført i Rådets afgørelse deler de endelige tab på de garanterede lån ligeligt med formidlerne (Like Risk Like Reward). |
| --- | --- |

10.12.

Det princip, som Kommissionen konsekvent har anvendt over for alle medlemsstaterne, går ud på, at den som anført i Rådets afgørelse deler de endelige tab på de garanterede lån ligeligt med formidlerne (Like Risk Like Reward).

Kommissionen mener, at den skal overholde de principper, der er anført i Rådets afgørelse, hvori det hedder, at »reglerne for, hvornår der kan stilles garanti for långivning til SMV, fastsættes individuelt for hver garantiformidler på grundlag af deres aktiviteter for at nå ud til så mange SMV som muligt. Reglerne skal afspejle markedsvilkårene og markedspraksis på det relevante geografiske område«.

Forskelle i de specifikke betingelser i garantierne eller den type garantisystemer, som formidlerne har indført, kan resultere i forskelle med hensyn til de fordele, som garantierne indebærer.

Tilsagnsprovision

| 10.13. | I henhold til aftalerne mellem EIF og nye formidlere (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) skal formidlerne betale Den Europæiske Investeringsfond tilsagnsprovision (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26), hvis den garanterede lånemasse er lavere end beregnet. Sigtet er at tilskynde formidlerne til at gøre brug af denne mekanisme. Den Europæiske Investeringsfond har sat provisionerne til 0,3 % pr. år af differencen mellem porteføljemassen (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) og de forudfastsatte mål (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.13.

I henhold til aftalerne mellem EIF og nye formidlere (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) skal formidlerne betale Den Europæiske Investeringsfond tilsagnsprovision (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26), hvis den garanterede lånemasse er lavere end beregnet. Sigtet er at tilskynde formidlerne til at gøre brug af denne mekanisme. Den Europæiske Investeringsfond har sat provisionerne til 0,3 % pr. år af differencen mellem porteføljemassen (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) og de forudfastsatte mål (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| 10.14. | I garantikontrakterne med to formidlere (en i Frankrig og en i Italien) var det imidlertid ikke fastsat, at der skulle betales sådanne tilsagnsprovisioner. Kommissionens forklaringer har ikke overbevist Retten. |
| --- | --- |

10.14.

I garantikontrakterne med to formidlere (en i Frankrig og en i Italien) var det imidlertid ikke fastsat, at der skulle betales sådanne tilsagnsprovisioner. Kommissionens forklaringer har ikke overbevist Retten.

| 10.14. | De to formidlere, der henvises til i punkt 10.14, blev godkendt under vækst- og beskæftigelsesinitiativet. Under vækst- og beskæftigelsesinitiativet kan EIF opkræve tilsagnsprovision, når det er praktisk gennemførligt. Efter EIF's opfattelse blev det ikke anset for muligt at opkræve tilsagnsprovision for disse to formidlere, idet de dækker deres tab direkte fra medlemsstaternes budgetressourcer. |
| --- | --- |

10.14.

De to formidlere, der henvises til i punkt 10.14, blev godkendt under vækst- og beskæftigelsesinitiativet. Under vækst- og beskæftigelsesinitiativet kan EIF opkræve tilsagnsprovision, når det er praktisk gennemførligt. Efter EIF's opfattelse blev det ikke anset for muligt at opkræve tilsagnsprovision for disse to formidlere, idet de dækker deres tab direkte fra medlemsstaternes budgetressourcer.

Egenkapitalgarantier

| 10.15. | Retten konstaterede, at en formidler havde ydet en egenkapitalgaranti til en fond, som Den Europæiske Investeringsfond allerede havde investeret direkte i. I henhold til aftalen mellem EIF og formidleren, kan garantier kun medtages i porteføljen, hvis formidleren ikke yder garantier til en venturekapitalfond, som Den Europæiske Investeringsfond har investeret direkte i. EIF bør undersøge, om de oplysninger, der stilles til rådighed for formidlerne, er fyldestgørende. |
| --- | --- |

10.15.

Retten konstaterede, at en formidler havde ydet en egenkapitalgaranti til en fond, som Den Europæiske Investeringsfond allerede havde investeret direkte i. I henhold til aftalen mellem EIF og formidleren, kan garantier kun medtages i porteføljen, hvis formidleren ikke yder garantier til en venturekapitalfond, som Den Europæiske Investeringsfond har investeret direkte i. EIF bør undersøge, om de oplysninger, der stilles til rådighed for formidlerne, er fyldestgørende.

| 10.15. | I overensstemmelse med aftalebetingelserne blev den pågældende egenkapitalgaranti aldrig medtaget i EIF-porteføljen. Kommissionen noterer sig Rettens henstilling til EIF. |
| --- | --- |

10.15.

I overensstemmelse med aftalebetingelserne blev den pågældende egenkapitalgaranti aldrig medtaget i EIF-porteføljen. Kommissionen noterer sig Rettens henstilling til EIF.

Statsstøtteregler

| 10.16. | Udvlgelseskriterierne i de garantiaftaler, der indgås med formidlerne, skal være i overensstemmelse med statsstøttereglerne (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26), og formidlerne skal ved indledningen af hver enkelt garantiordning erklære, at de følger disse bestemmelser. Kommissionen efterprøver imidlertid ikke, om bestemmelserne overholdes i løbet af den periode, garantiordningen fungerer. |
| --- | --- |

10.16.

Udvlgelseskriterierne i de garantiaftaler, der indgås med formidlerne, skal være i overensstemmelse med statsstøttereglerne (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26), og formidlerne skal ved indledningen af hver enkelt garantiordning erklære, at de følger disse bestemmelser. Kommissionen efterprøver imidlertid ikke, om bestemmelserne overholdes i løbet af den periode, garantiordningen fungerer.

| 10.16. | Statsstøttereglerne — således som de gælder for garantier under SME-garantifaciliteten — fastsætter ikke, at Kommissionen skal forvisse sig om, at bestemmelserne overholdes under garanterede låns løbetid. |
| --- | --- |

10.16.

Statsstøttereglerne — således som de gælder for garantier under SME-garantifaciliteten — fastsætter ikke, at Kommissionen skal forvisse sig om, at bestemmelserne overholdes under garanterede låns løbetid.

EIF er allerede kontraktligt forpligtet til at indsende en ny anmodning til Kommissionen om godkendelse i tilfælde af en væsentlig ændring i en garanteret ordning.

ETF-iværksætterfaciliteten

Værdiansættelsesmetoder

| 10.17. | Pr. udgangen af 2003 beløb nettoinvesteringerne i venturekapitalfonde under ETF-iværksætterfaciliteten sig til 64,6 millioner euro. Nettoværdien af kapitalandelen var pr. udgangen af 2003 38,9 millioner euro. |
| --- | --- |

10.17.

Pr. udgangen af 2003 beløb nettoinvesteringerne i venturekapitalfonde under ETF-iværksætterfaciliteten sig til 64,6 millioner euro. Nettoværdien af kapitalandelen var pr. udgangen af 2003 38,9 millioner euro.

| 10.18. | Rettens revision viste, at hovedparten af venturekapitalfondene ikke havde klare, præcise regler for værdiansættelse af deres investeringer (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.18.

Rettens revision viste, at hovedparten af venturekapitalfondene ikke havde klare, præcise regler for værdiansættelse af deres investeringer (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| 10.18. | De fire venturekapitalfonde, som Retten henviser til, var kontraktligt forpligtede til at anvende EVCA-retningslinjerne (European Venture Capital Association) og videregav oplysninger i overensstemmelse med disse retningslinjer. Henvisningen til EVCA-retningslinjerne er tydeligt anført i fondenes kontraktmateriale, årsberetninger eller i deres kvartalsrapporter til aktionærerne. Den anden sag drejede sig om en investering, der fandt sted, før EVCA-retningslinjerne for værdiansættelse blev offentliggjort i marts 2001, således at der i aftalen ikke henvises eksplicit til EVCA. Fonden beskriver imidlertid sin værdiansættelsesmetode, som ikke i væsentlig grad afviger fra EVCA’s, og som er blevet godkendt af fondens eksterne revisorer. |
| --- | --- |

10.18.

De fire venturekapitalfonde, som Retten henviser til, var kontraktligt forpligtede til at anvende EVCA-retningslinjerne (European Venture Capital Association) og videregav oplysninger i overensstemmelse med disse retningslinjer. Henvisningen til EVCA-retningslinjerne er tydeligt anført i fondenes kontraktmateriale, årsberetninger eller i deres kvartalsrapporter til aktionærerne. Den anden sag drejede sig om en investering, der fandt sted, før EVCA-retningslinjerne for værdiansættelse blev offentliggjort i marts 2001, således at der i aftalen ikke henvises eksplicit til EVCA. Fonden beskriver imidlertid sin værdiansættelsesmetode, som ikke i væsentlig grad afviger fra EVCA’s, og som er blevet godkendt af fondens eksterne revisorer.

| 10.19. | Kommissionen bør sørge for, at de venturekapitalfonde, som EIF investerer i, anvender anerkendte branchestandarder herunder almindeligt anerkendte og pålidelige metoder til værdiansættelse som f.eks. EVCA (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) -retningslinjerne, for at sikre gennemsigtighed og give et retvisende billede af fondenes investeringsporteføljer. |
| --- | --- |

10.19.

Kommissionen bør sørge for, at de venturekapitalfonde, som EIF investerer i, anvender anerkendte branchestandarder herunder almindeligt anerkendte og pålidelige metoder til værdiansættelse som f.eks. EVCA (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) -retningslinjerne, for at sikre gennemsigtighed og give et retvisende billede af fondenes investeringsporteføljer.

| 10.19. | Kommissionen kræver kontraktmæssigt, at fonde, som EIF investerer i under EF-godkendte programmer, anvender EVCA's retningslinjer for værdiansættelse, som er den gængse branchestandard. Fonde under ældre aftaler, som blev indgået før offentliggørelsen af EVCA-retningslinjerne i marts 2001, har enten taget disse retningslinjer i brug eller afviger ikke i væsentlig grad fra disse principper. Værdiansættelserne revideres af eksterne revisorer og gennemgås endvidere af EIF. |
| --- | --- |

10.19.

Kommissionen kræver kontraktmæssigt, at fonde, som EIF investerer i under EF-godkendte programmer, anvender EVCA's retningslinjer for værdiansættelse, som er den gængse branchestandard. Fonde under ældre aftaler, som blev indgået før offentliggørelsen af EVCA-retningslinjerne i marts 2001, har enten taget disse retningslinjer i brug eller afviger ikke i væsentlig grad fra disse principper. Værdiansættelserne revideres af eksterne revisorer og gennemgås endvidere af EIF.

Seed-kapitalaktionen

| 10.20. | Seed-kapitalaktionen blev indført ved Rådets beslutning 2000/819/EF. I henhold til den gældende forvaltningsaftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsfond kan der ydes et tilskud på 100 000 euro pr. person for op til tre nye ansatte i venturekapitalfonde, væksthuse eller deres respektive forvaltningsselskaber. Pr. udgangen af 2003 havde Kommissionen indgået forpligtelser for i alt 5,6 millioner euro. |
| --- | --- |

10.20.

Seed-kapitalaktionen blev indført ved Rådets beslutning 2000/819/EF. I henhold til den gældende forvaltningsaftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsfond kan der ydes et tilskud på 100 000 euro pr. person for op til tre nye ansatte i venturekapitalfonde, væksthuse eller deres respektive forvaltningsselskaber. Pr. udgangen af 2003 havde Kommissionen indgået forpligtelser for i alt 5,6 millioner euro.

| 10.21. | Markedet har stort set ikke vist nogen interesse for denne foranstaltning. Ud af de syv fonde, der oprindelig gav udtryk for interesse, har kun to indgået kontrakt om disse tilskud. Der er ikke afholdt betalinger. |
| --- | --- |

10.21.

Markedet har stort set ikke vist nogen interesse for denne foranstaltning. Ud af de syv fonde, der oprindelig gav udtryk for interesse, har kun to indgået kontrakt om disse tilskud. Der er ikke afholdt betalinger.

| 10.21. | Der er i øjeblikket ved at blive foretaget en ekstern vurdering af det flerårige program, herunder en vurdering af Seed-kapitalaktionen. |
| --- | --- |

10.21.

Der er i øjeblikket ved at blive foretaget en ekstern vurdering af det flerårige program, herunder en vurdering af Seed-kapitalaktionen.

Joint European Venture

| 10.22. | Under Joint European Venture-ordningen ydes der finansielle bidrag på op til 100 000 euro til små og mellemstore virksomheder til oprettelse af nye tværnationale joint ventures i EU (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.22.

Under Joint European Venture-ordningen ydes der finansielle bidrag på op til 100 000 euro til små og mellemstore virksomheder til oprettelse af nye tværnationale joint ventures i EU (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| 10.23. | Foranstaltningen har imidlertid vist sig ikke at være attraktiv for små og mellemstore virksomheder, og der er hidtil kun etableret 44 joint ventures. Kommissionen har foreslået, at programmet udfases, da det er »dyrt, langsommeligt og kompliceret at administrere« (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.23.

Foranstaltningen har imidlertid vist sig ikke at være attraktiv for små og mellemstore virksomheder, og der er hidtil kun etableret 44 joint ventures. Kommissionen har foreslået, at programmet udfases, da det er »dyrt, langsommeligt og kompliceret at administrere« (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| 10.23. | Efter en vurdering af Joint European Venture (JEV) og de øvrige finansielle instrumenter i vækst- og beskæftigelsesinitiativet (1998-2000) pr. 29. maj 2002 fremlagde Kommissionen den 8. december 2003 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (2001-2005) og om udfasning af JEV. Dette forslag blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 593/2004/EF af 21. juli 2004, og efter den 29. december 2004 vil de finansielle formidlere ikke længere kunne forelægge nye ansøgninger om finansielle bidrag. |
| --- | --- |

10.23.

Efter en vurdering af Joint European Venture (JEV) og de øvrige finansielle instrumenter i vækst- og beskæftigelsesinitiativet (1998-2000) pr. 29. maj 2002 fremlagde Kommissionen den 8. december 2003 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (2001-2005) og om udfasning af JEV. Dette forslag blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 593/2004/EF af 21. juli 2004, og efter den 29. december 2004 vil de finansielle formidlere ikke længere kunne forelægge nye ansøgninger om finansielle bidrag.

Konklusion

| 10.24. | Kvaliteten af de data, der indberettes, bør forbedres, navnlig de data, der anvendes til værdiansættelse af EU's andel i fondene (jf. punkt 10.11). |
| --- | --- |

10.24.

Kvaliteten af de data, der indberettes, bør forbedres, navnlig de data, der anvendes til værdiansættelse af EU's andel i fondene (jf. punkt 10.11).

| 10.24. | Kommissionen er stort set tilfreds med kvaliteten af indberetningerne fra EIF. Alle fonde, som EIF investerer i, er allerede kontraktmæssigt forpligtet til at indsende data til vurdering i overensstemmelse med EVCA-retningslinjerne, som er gængs branchestandard. Finansieringsoversigter indeholdende vurderinger revideres af venture-kapitalfondenes eksterne revisorer. De således indberettede vurderinger gennemgås af EIF for at sikre, at de ikke i væsentlig grad afviger fra EVCA-retningslinjerne. |
| --- | --- |

10.24.

Kommissionen er stort set tilfreds med kvaliteten af indberetningerne fra EIF. Alle fonde, som EIF investerer i, er allerede kontraktmæssigt forpligtet til at indsende data til vurdering i overensstemmelse med EVCA-retningslinjerne, som er gængs branchestandard. Finansieringsoversigter indeholdende vurderinger revideres af venture-kapitalfondenes eksterne revisorer. De således indberettede vurderinger gennemgås af EIF for at sikre, at de ikke i væsentlig grad afviger fra EVCA-retningslinjerne.

| 10.25. | Der bør anvendes ensartede principper i forbindelse med indfrielse af garantier i de forskellige medlemsstater (jf. punkt 10.12). |
| --- | --- |

10.25.

Der bør anvendes ensartede principper i forbindelse med indfrielse af garantier i de forskellige medlemsstater (jf. punkt 10.12).

| 10.25. | Der anvendes allerede ensartede regler for anmodninger om garantistillelse, jf. svaret på punkt 10.12. |
| --- | --- |

10.25.

Der anvendes allerede ensartede regler for anmodninger om garantistillelse, jf. svaret på punkt 10.12.

| 10.26. | Der bør føres strengere kontrol med, om der anvendes anerkendte branchestandarder ved værdiansættelsen af investeringer i venturekapitalfonde (jf. punkt 10.18 og 10.19). |
| --- | --- |

10.26.

Der bør føres strengere kontrol med, om der anvendes anerkendte branchestandarder ved værdiansættelsen af investeringer i venturekapitalfonde (jf. punkt 10.18 og 10.19).

| 10.26. | Kommissionen påpeger, at den allerede kontraktmæssigt kræver, at EIF og de venture-kapitalfonde, som EIF investerer i, skal anvende EVCA-retningslinjerne, som er den anerkendte branchestandard, og at disse standarder stort set anvendes. |
| --- | --- |

10.26.

Kommissionen påpeger, at den allerede kontraktmæssigt kræver, at EIF og de venture-kapitalfonde, som EIF investerer i, skal anvende EVCA-retningslinjerne, som er den anerkendte branchestandard, og at disse standarder stort set anvendes.

| 10.27. | Kommissionen har foreslået, at Joint European Venture-ordningen afskaffes. Den bør også tage »Seed-kapitalaktionen« op til fornyet overvejelse (jf. punkt 10.20-10.23). |
| --- | --- |

10.27.

Kommissionen har foreslået, at Joint European Venture-ordningen afskaffes. Den bør også tage »Seed-kapitalaktionen« op til fornyet overvejelse (jf. punkt 10.20-10.23).

| 10.27. | Der foregår i øjeblikket en ekstern vurdering af det flerårige program omfattende en vurdering af Seed-kapitalaktionen. |
| --- | --- |

10.27.

Der foregår i øjeblikket en ekstern vurdering af det flerårige program omfattende en vurdering af Seed-kapitalaktionen.

GARANTIFONDEN FOR AKTIONER I FORHOLD TIL TREDJELANDE

| 10.28. | Fællesskabsbudgettet er især udsat for kreditrisici i forbindelse med garantier for EIB-lån til tredjelande. Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande har til formål at godtgøre EIB tab i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, og undgå, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet. |
| --- | --- |

10.28.

Fællesskabsbudgettet er især udsat for kreditrisici i forbindelse med garantier for EIB-lån til tredjelande. Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande har til formål at godtgøre EIB tab i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, og undgå, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet.

| 10.29. | De procedurer, som Retten anvendte ved revisionen af Garantifondens regnskaber, afslørede ingen problemer med hensyn til tilstedeværelsen og værdiansættelsen af de aktiver, som fonden forvaltede (jf.
  tabel 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.29.

De procedurer, som Retten anvendte ved revisionen af Garantifondens regnskaber, afslørede ingen problemer med hensyn til tilstedeværelsen og værdiansættelsen af de aktiver, som fonden forvaltede (jf.
  tabel 10.1
  ).

DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLEsSKAB UNDER AFVIKLING

Indledning

| 10.30. | Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF). Ved en protokol knyttet til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab overførtes EKSF's aktiver og passiver til Det Europæiske Fællesskab. Nettoværdien af disse aktiver, herefter kaldet Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (EKSF under afvikling), skal anvendes til forskningsaktiviteter i sektorer med tilknytning til kul- og stålindustrien. Europa-Kommissionen varetager afviklingen af de finansielle transaktioner, som ikke var afsluttet, da EKSF-traktaten udløb (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.30.

Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF). Ved en protokol knyttet til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab overførtes EKSF's aktiver og passiver til Det Europæiske Fællesskab. Nettoværdien af disse aktiver, herefter kaldet Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (EKSF under afvikling), skal anvendes til forskningsaktiviteter i sektorer med tilknytning til kul- og stålindustrien. Europa-Kommissionen varetager afviklingen af de finansielle transaktioner, som ikke var afsluttet, da EKSF-traktaten udløb (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

Årsregnskabet for EKSF under afvikling

| 10.31. | Årsregnskabet for EKSF under afvikling har bibeholdt samme struktur som den, der blev anvendt inden EKSF-traktatens udløb, og det er blevet revideret af en ekstern revisor. Som i tidligere år har Retten gennemgået den eksterne revisors arbejde. Revisionen gav Retten rimelig sikkerhed for, at regnskaberne for EKSF under afvikling giver et retvisende billede af EKSF's nettoformue og finansielle stilling pr. 31. december 2003. |
| --- | --- |

10.31.

Årsregnskabet for EKSF under afvikling har bibeholdt samme struktur som den, der blev anvendt inden EKSF-traktatens udløb, og det er blevet revideret af en ekstern revisor. Som i tidligere år har Retten gennemgået den eksterne revisors arbejde. Revisionen gav Retten rimelig sikkerhed for, at regnskaberne for EKSF under afvikling giver et retvisende billede af EKSF's nettoformue og finansielle stilling pr. 31. december 2003.

Svagheder i edb-systemet

| 10.32. | Nogle af de svagheder i edb-systemet, der blev påpeget i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2002, var kun til dels blevet afhjulpet (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). Kommissionen bør tage de nødvendige skridt til at afhjælpe de problemer, der endnu ikke er blevet løst. |
| --- | --- |

10.32.

Nogle af de svagheder i edb-systemet, der blev påpeget i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2002, var kun til dels blevet afhjulpet (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). Kommissionen bør tage de nødvendige skridt til at afhjælpe de problemer, der endnu ikke er blevet løst.

| 10.32. | De svagheder i edb-systemet, der blev påpeget i Rettens beretning i 2002, er alle taget under behandling, og spørgsmålet om »fysisk og logisk sikkerhed« er blevet løst. For så vidt angår »planen for kontinuiteten i aktiviteterne« er der implementeret en plan for kontinuitet i aktiviteterne og en katastrofeplan for regnskabsprogrammerne. Det eneste udestående problem er oprettelsen af et anlæg til genetablering af data i tilfælde af havari, som efter planen skal stå klart inden udgangen af 2004. |
| --- | --- |

10.32.

De svagheder i edb-systemet, der blev påpeget i Rettens beretning i 2002, er alle taget under behandling, og spørgsmålet om »fysisk og logisk sikkerhed« er blevet løst. For så vidt angår »planen for kontinuiteten i aktiviteterne« er der implementeret en plan for kontinuitet i aktiviteterne og en katastrofeplan for regnskabsprogrammerne. Det eneste udestående problem er oprettelsen af et anlæg til genetablering af data i tilfælde af havari, som efter planen skal stå klart inden udgangen af 2004.

Tilpasningsstøtte

| 10.33. | Pr. 31. december 2003 beløb tilpasningsstøtten sig til 75,76 millioner euro og var den andenstørste kategori af udestående forpligtelser i EKSF under afvikling (jf.
  tabel 10.2
  ). |
| --- | --- |

10.33.

Pr. 31. december 2003 beløb tilpasningsstøtten sig til 75,76 millioner euro og var den andenstørste kategori af udestående forpligtelser i EKSF under afvikling (jf.
  tabel 10.2
  ).

| 10.33. | De igangværende aktiviteter siden traktatens udløb består i likvideringen af udestående forpligtelser og EKSF's tilpasningsstøtte. Dette vil fortsætte indtil 2007. |
| --- | --- |

10.33.

De igangværende aktiviteter siden traktatens udløb består i likvideringen af udestående forpligtelser og EKSF's tilpasningsstøtte. Dette vil fortsætte indtil 2007.

| 10.34. | I 2003 gennemførte Retten en revision i Tyskland som supplement til en række lignende revisioner, der var blevet gennemført i tidligere år (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). I forbindelse med revisionen konstaterede Retten ingen generelle svagheder i forvaltningen af tilpasningsstøtten, men den konstaterede, at støtteberettigelsesbetingelserne for de arbejdstagere, der modtog denne støtte i Tyskland, ikke var de samme som de kriterier, der blev anvendt i de andre lande, Retten havde revideret i tidligere år. |
| --- | --- |

10.34.

I 2003 gennemførte Retten en revision i Tyskland som supplement til en række lignende revisioner, der var blevet gennemført i tidligere år (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). I forbindelse med revisionen konstaterede Retten ingen generelle svagheder i forvaltningen af tilpasningsstøtten, men den konstaterede, at støtteberettigelsesbetingelserne for de arbejdstagere, der modtog denne støtte i Tyskland, ikke var de samme som de kriterier, der blev anvendt i de andre lande, Retten havde revideret i tidligere år.

| 10.34. | Forskellen i berettigelseskriterierne skyldes det forhold, at de tyske nationale kriterier er strengere end dem, der anvendes af Europa-Kommissionen. Medlemsstaterne havde mulighed for at implementere sådanne nationale ordninger, og i så fald kunne de frit indføre andre berettigelseskriterier end dem, der var aftalt med Kommissionen i de bilaterale konventioner. |
| --- | --- |

10.34.

Forskellen i berettigelseskriterierne skyldes det forhold, at de tyske nationale kriterier er strengere end dem, der anvendes af Europa-Kommissionen. Medlemsstaterne havde mulighed for at implementere sådanne nationale ordninger, og i så fald kunne de frit indføre andre berettigelseskriterier end dem, der var aftalt med Kommissionen i de bilaterale konventioner.

Bilag 1 — Gældende trepartsaftaler

| Parter | Aftalen vedrører | Indgåelsesdato eller seneste forlængelse | Udløbsdato |
| --- | --- | --- | --- |
| Revisionsretten, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Investeringsbank | Rettens revision af lånetransaktioner, som banken gennemfører på vegne af Det Europæiske Fællesskab, og af de transaktioner, der forvaltes af banken, og som er opført på fælleskabsbudgettet, og for hvilke der stilles garanti over dette.
  Gælder også for transaktioner, der finansieres over Den Europæiske Udviklingsfond, som banken forvalter. | 27. oktober 2003 | 27. oktober 2007
  Kan ved stiltiende overenskomst forlænges for yderligere to år ad gangen |
| Revisionsretten, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Investeringsbank | Rettens revision af den finansielle forvaltning af Garantifonden | 11. januar 1996 | Ingen bestemmelser om, hvornår aftalen udløber, og heller ikke om forlængelse. |
| Revisionsretten, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Investeringsfond | Rettens revision af Fællesskabets kapitalandele i Den Europæiske Investeringsfond | 25. september 2003 | 25. september 2005
  Kan ved stiltiende overenskomst forlænges for yderligere fire år ad gangen |

Parter

Aftalen vedrører

Indgåelsesdato eller seneste forlængelse

Udløbsdato

Revisionsretten, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Investeringsbank

Rettens revision af lånetransaktioner, som banken gennemfører på vegne af Det Europæiske Fællesskab, og af de transaktioner, der forvaltes af banken, og som er opført på fælleskabsbudgettet, og for hvilke der stilles garanti over dette.

Gælder også for transaktioner, der finansieres over Den Europæiske Udviklingsfond, som banken forvalter.

27. oktober 2003

27. oktober 2007

Kan ved stiltiende overenskomst forlænges for yderligere to år ad gangen

Revisionsretten, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Investeringsbank

Rettens revision af den finansielle forvaltning af Garantifonden

11. januar 1996

Ingen bestemmelser om, hvornår aftalen udløber, og heller ikke om forlængelse.

Revisionsretten, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Investeringsfond

Rettens revision af Fællesskabets kapitalandele i Den Europæiske Investeringsfond

25. september 2003

25. september 2005

Kan ved stiltiende overenskomst forlænges for yderligere fire år ad gangen

---

(1)  Såsom Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD).

(2)  EIF blev oprettet i 1994 med det formål at »bidrage til opfyldelse af Unionens målsætninger«. Siden 2000 har EIB ejet over 60 % af EIF’s aktier, Europa-Kommissionen ejer på vegne af EU 30 %, og resten ejes af offentlige og private finansielle institutioner. Siden 2001 har EIF stillet risikovillig kapital og SMV-porteføljegarantier til rådighed for finansielle formidlere.

(3)  I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2728/94 skal Garantifondens midler til eventuelle betalinger være af en passende størrelse (målbeløbet), som er fastsat til 9 % af garantibeløbet. Ved regnskabsårets begyndelse forsynes fonden midlertidigt med midler fra budgettet. Ved udgangen af regnskabsåret kan fondens midler overstige målbeløbet. Hvis det er tilfældet, tilbageføres de overskydende midler.

(4)  Inklusive forfaldne ikke-inkasserede morarenter pr. 31. december.

(5)  Efter fradrag af den EIB-provision, der ikke var udbetalt pr. 31. december.

Kilde: Kommissionen.

(6)  Rådets afgørelse 98/347/EF af 19. maj 1998 (EFT L 155 af 29.5.1998, s. 43).

(7)  Rådets beslutning 2000/819/EF af 20. december 2000 (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84).

(8)  Disse formidlere, som indgår garantiaftaler med EIF, er enten låneinstitutioner eller gensidige og nationale lånegarantiordninger.

(9)  Beløbene på forvaltningskontiene opføres på Fællesskabets balance i afsnit VII »kortfristede fordringer«, under »diverse debitorer«.

(10)  Artikel 7 i Rådets afgørelse 98/347/EF af 19. maj 1998.

(11)  KOM(2003) 758 endelig af 8. december 2003.

(12)  Den seneste offentliggjorte rapport er KOM(2003) 480 endelig af 5. august 2003.

(13)  Siden 2002 har disse kapitalandele været opført på Fællesskabets balance under afsnit IV B 1 (Finansielle anlægsaktiver, øvrige finansielle anlægsaktiver, kapitalandele).

(14)  SME-garantifaciliteten under Vækst- og beskæftigelsesinitiativet og det flerårige program.

(15)  Formidlere, som deltager i SMV-garantifaciliteten for første gang. Nye kontrakter med formidlere, som allerede tidligere har deltaget i denne facilitet, er ikke berørt heraf.

(16)  Provisionen indsættes på forvaltningskontiene. Den er ikke en EIF-indtægt.

(17)  Lånemassen, hvis der er tale om lånegarantier, og garantimassen, hvis der er tale om modgarantier.

(18)  Metoden er for nylig blevet ændret, således at tilsagnsprovisionen nu beregnes på et lavere grundlag, idet der tages udgangspunkt i den garanterede del og ikke den samlede lånemasse.

(19)  Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 og Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 og (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001. I henhold til forvaltningsaftalen mellem Kommissionen og EIF skal formidlerne afgive en lignende erklæring.

(20)  Kun én af de fem venturekapitalfonde, som Retten reviderede på stedet, havde opstillet udførlige retningslinjer og kunne dokumentere værdiansættelsen af samtlige investeringer.

(21)  European Venture Capital Association.

(22)  Rådets afgørelse 98/347/EF af 19. maj 1998 og Rådets beslutning 2000/819/EF af 20. december 2000. Der ydes tilskud til udgifter til forberedelsen af igangsætningen af joint ventures og til investeringer, men der kan højst ydes 100 000 euro pr. projekt.

(23)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning (KOM(2003) (758) af 8. december 2003).

(24)  Rådets beslutning 2003/76/EF (EUT L 29 af 5.2.2003).

(25)  Det gælder især svaghederne vedrørende logisk og fysisk sikkerhed, planen for kontinuitet i aktiviteterne og de regnskabsprogrammer, der anvendes i Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender.

(26)  I de foregående år havde Retten revideret traditionel støtte til stålsektoren i Det Forenede Kongerige og Italien. Revisionen i Tyskland omfattede både traditionel støtte og Rechar (sociale foranstaltninger i kulsektoren).

---

| 30.11.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/315 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/315

---

BERETNING OM 6., 7. OG 8. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS AKTIVITETER

---

BERETNING OM 6., 7., 8. OG 9. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS (EUF) AKTIVITETER

INDHOLD

Indledning

Kapitel I — Gennemførelsen af 6., 7., 8. og 9. EUF

Forbedret, men for upræcis, beretning om den økonomiske forvaltning

Andre bemærkninger om indholdet af beretningen

Konklusion

Kapitel II — Revisionserklæring om EUF

Revisionserklæring om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds (EUF) aktiviteter for regnskabsåret 2003

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Regnskabernes rigtighed

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Udviklingen i overvågnings- og kontrolsystemerne

Kapitel III — Opfølgning på tidligere bemærkninger

Opførelse af EUF på budgettet

Rettens tidligere bemærkninger

Udviklingen på området

Inddragelse af AVS-landenes overordnede revisionsorganer i kontrollen af EUF

Rettens tidligere bemærkninger

Udviklingen på området

Kontrollen af Stabex-midlerne

Rettens tidligere bemærkninger

Udviklingen på området

Kapitel IV — De væsentligste bemærkninger i Rettens særberetninger siden sidste dechargeprocedure

Særberetning nr. 15/2003 om revisionen af mikroprojektprogrammer finansieret af EUF

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 1. | Retsgrundlaget for De Europæiske Udviklingsfonde (EUF) er de internationale konventioner eller aftaler (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), som Den Europæiske Unions medlemsstater har indgået med en række lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), og Rådets afgørelser om associering af 20 oversøiske lande og territorier (OLT). Siden maj 2003, hvor Østtimor tiltrådte Cotonou-aftalen, har der været 78 AVS-lande. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

1.

Retsgrundlaget for De Europæiske Udviklingsfonde (EUF) er de internationale konventioner eller aftaler (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), som Den Europæiske Unions medlemsstater har indgået med en række lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), og Rådets afgørelser om associering af 20 oversøiske lande og territorier (OLT). Siden maj 2003, hvor Østtimor tiltrådte Cotonou-aftalen, har der været 78 AVS-lande.

| 2. | Kommissionen er sammen med AVS-staterne ansvarlig for forvaltningen af udviklingsfondene, uden at dette i øvrigt indskrænker Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) hidtidige ansvar for iværksættelsen af bestemte finansielle instrumenter. Den nye finansforordning af 27. marts 2003 har bragt en væsentlig fornyelse af 9. EUF's forvaltning. EIB er blevet eneansvarlig for forvaltningen af investeringsfaciliteten, og selv om Kommissionen konsoliderer denne del af forvaltningen i EUF's regnskab, er disse transaktioner ikke længere omfattet af Rettens revisionserklæring og Europa-Parlamentets dechargeprocedure (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)
   (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Retten er imidlertid stadig generelt ansvarlig for revision af EUF: Revisionen af transaktioner, som EIB forvalter, foretages efter bestemmelserne i en trepartsaftale indgået mellem EIB, Kommissionen og Retten (ovennævnte forordnings artikel 112). |
| --- | --- |

2.

Kommissionen er sammen med AVS-staterne ansvarlig for forvaltningen af udviklingsfondene, uden at dette i øvrigt indskrænker Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) hidtidige ansvar for iværksættelsen af bestemte finansielle instrumenter. Den nye finansforordning af 27. marts 2003 har bragt en væsentlig fornyelse af 9. EUF's forvaltning. EIB er blevet eneansvarlig for forvaltningen af investeringsfaciliteten, og selv om Kommissionen konsoliderer denne del af forvaltningen i EUF's regnskab, er disse transaktioner ikke længere omfattet af Rettens revisionserklæring og Europa-Parlamentets dechargeprocedure (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)
   (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Retten er imidlertid stadig generelt ansvarlig for revision af EUF: Revisionen af transaktioner, som EIB forvalter, foretages efter bestemmelserne i en trepartsaftale indgået mellem EIB, Kommissionen og Retten (ovennævnte forordnings artikel 112).

| 3. | Det tager stadig meget lang til at gennemføre EUF (jf.
  tabel 1
  ). |
| --- | --- |

3.

Det tager stadig meget lang til at gennemføre EUF (jf.
  tabel 1
  ).

| 3. | Det tager generelt lang tid at gennemføre EUF, fordi det tidligere var sådan, at der kunne gendisponeres over uudnyttede restbeløb under samme EUF. Som følge af Cotonou-aftalens ikrafttræden skal alle frigjorte saldi genanvendes under 9. EUF, hvilket vil fremskynde afslutningen af tidligere EUF. Ikke desto mindre er gennemførelsestiden for projekter og programmer under EUF nogenlunde den samme som for andre EF-programmer for udviklingsbistand og medlemsstaternes og de største bistandsdonorers programmer. |
| --- | --- |

3.

Det tager generelt lang tid at gennemføre EUF, fordi det tidligere var sådan, at der kunne gendisponeres over uudnyttede restbeløb under samme EUF. Som følge af Cotonou-aftalens ikrafttræden skal alle frigjorte saldi genanvendes under 9. EUF, hvilket vil fremskynde afslutningen af tidligere EUF. Ikke desto mindre er gennemførelsestiden for projekter og programmer under EUF nogenlunde den samme som for andre EF-programmer for udviklingsbistand og medlemsstaternes og de største bistandsdonorers programmer.

Tabel 1 — AVS-EU-konventionernes og -aftalernes samt EUF's gyldighedsperioder

| AVS-EU-konvention eller -aftale | EUF |
| --- | --- |
| Officiel gyldighedsperiode | Faktisk varighed pr. 31. december 2003 |
| Tredje Lomé-konvention (EFT L 86 af 31.3.1986) | 6. EUF | Ikke afsluttet (4) |
| 5 år efter 1. marts 1985 (artikel 291) | 5 år efter 1. marts 1985 (artikel 194) | 17 år efter 24. marts 1986 (5) |
| Fjerde Lomé-konvention (EFT L 229 af 17.8.1991) ændring undertegnet den 4. november 1995 på Mauritius (EFT L 156 af 29.5.1998) | 7. EUF | Ikke afsluttet (4) |
| 5 år fra den 1. marts 1990 (finansprotokollens artikel 1) | 12 år fra den 1. september 1991 (5) |
| 10 år fra den 1. marts 1990 (artikel 366, stk. 1) | 8. EUF | Ikke afsluttet (4) |
| 5 år fra den 1. marts 1995 (anden finansprotokols artikel 1) | 5 år efter den 1. juni 1998 (5) |
| AVS-EU-partnerskabsaftale undertegnet i Cotonou (EFT L 317 af 15.12.2000) | 9. EUF | Gennemførelsen påbegyndt den 1. april 2003 (5) |
| 20 år at regne fra den 1. marts 2000 (artikel 95) | 5 år at regne fra 1. marts 2000 (finansprotokollens artikel 1) | |

AVS-EU-konvention eller -aftale

EUF

Officiel gyldighedsperiode

Faktisk varighed pr. 31. december 2003

Tredje Lomé-konvention (EFT L 86 af 31.3.1986)

6. EUF

Ikke afsluttet (4)

5 år efter 1. marts 1985 (artikel 291)

5 år efter 1. marts 1985 (artikel 194)

17 år efter 24. marts 1986 (5)

Fjerde Lomé-konvention (EFT L 229 af 17.8.1991) ændring undertegnet den 4. november 1995 på Mauritius (EFT L 156 af 29.5.1998)

7. EUF

Ikke afsluttet (4)

5 år fra den 1. marts 1990 (finansprotokollens artikel 1)

12 år fra den 1. september 1991 (5)

10 år fra den 1. marts 1990 (artikel 366, stk. 1)

8. EUF

Ikke afsluttet (4)

5 år fra den 1. marts 1995 (anden finansprotokols artikel 1)

5 år efter den 1. juni 1998 (5)

AVS-EU-partnerskabsaftale undertegnet i Cotonou (EFT L 317 af 15.12.2000)

9. EUF

Gennemførelsen påbegyndt den 1. april 2003 (5)

20 år at regne fra den 1. marts 2000 (artikel 95)

5 år at regne fra 1. marts 2000 (finansprotokollens artikel 1)

| 4. | 9. EUF trådte i kraft den 1. april 2003, samtidig med Cotonou-aftalen, der blev undertegnet i juni 2000. |
| --- | --- |

4.

9. EUF trådte i kraft den 1. april 2003, samtidig med Cotonou-aftalen, der blev undertegnet i juni 2000.

| 4. | 9. EUF’s ikrafttræden var betinget af, at den blev ratificeret af alle medlemsstaterne og 2/3 af AVS-staterne. |
| --- | --- |

4.

9. EUF’s ikrafttræden var betinget af, at den blev ratificeret af alle medlemsstaterne og 2/3 af AVS-staterne.

| 5. | Bortset fra de instrumenter, der nu forvaltes af EIB alene, er den finansielle tildeling til hver enkelt af de fire EUF, der var under gennemførelse i 2003, primært fordelt på følgende områder: |
| --- | --- |

5.

Bortset fra de instrumenter, der nu forvaltes af EIB alene, er den finansielle tildeling til hver enkelt af de fire EUF, der var under gennemførelse i 2003, primært fordelt på følgende områder:

| a) | programmerbar bistand (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) der finansierer iværksættelsen af udviklingsprojekter (ca. 50 % af tildelingerne) |
| --- | --- |

a)

programmerbar bistand (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) der finansierer iværksættelsen af udviklingsprojekter (ca. 50 % af tildelingerne)

| b) | programmerbar bistand (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) til direkte budgetstøtte til modtagerstaterne (knap 25 % af tildelingerne) |
| --- | --- |

b)

programmerbar bistand (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) til direkte budgetstøtte til modtagerstaterne (knap 25 % af tildelingerne)

| c) | ikke-programmerbar bistand til særlige samarbejdsområder som for eksempel støtte til eksportprodukter (Stabex og Sysmin eller FLEX) eller til finansielle interventioner som for eksempel risikovillig kapital (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) eller støtte til gældslettelse (lidt over 25 % af tildelingerne). |
| --- | --- |

c)

ikke-programmerbar bistand til særlige samarbejdsområder som for eksempel støtte til eksportprodukter (Stabex og Sysmin eller FLEX) eller til finansielle interventioner som for eksempel risikovillig kapital (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) eller støtte til gældslettelse (lidt over 25 % af tildelingerne).

| 6. | Efter programmeringsfasen frigøres EUF's midler principielt i to tempi efter en procedure, hvor både Kommissionen og AVS-modtagerstaterne medvirker. På AVS-statens anmodning vedtager Kommissionen i egenskab af ledende anvisningsberettiget finansieringsafgørelser (der bogføres som finansielle forpligtelser (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)) efter samstemmende udtalelse fra EUF-Udvalget (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), der er sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne. Dernæst definerer Kommissionen og AVS-staten inden for rammerne af finansieringsaftalerne betingelserne for, hvordan den anvisningsberettigede (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) i det pågældende land skal gennemføre disse afgørelser. Den nationale anvisningsberettigede indgår kontrakter (der bogføres som specifikke retlige forpligtelser (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)) og anviser beløb til betaling. Kommissionen kontrollerer disse anvisninger og foretager betalingerne efter procedurerne for gennemførelsen af EUF og ad de finansielle kredsløb, der er oprettet til dette formål. |
| --- | --- |

6.

Efter programmeringsfasen frigøres EUF's midler principielt i to tempi efter en procedure, hvor både Kommissionen og AVS-modtagerstaterne medvirker. På AVS-statens anmodning vedtager Kommissionen i egenskab af ledende anvisningsberettiget finansieringsafgørelser (der bogføres som finansielle forpligtelser (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)) efter samstemmende udtalelse fra EUF-Udvalget (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), der er sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne. Dernæst definerer Kommissionen og AVS-staten inden for rammerne af finansieringsaftalerne betingelserne for, hvordan den anvisningsberettigede (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) i det pågældende land skal gennemføre disse afgørelser. Den nationale anvisningsberettigede indgår kontrakter (der bogføres som specifikke retlige forpligtelser (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)) og anviser beløb til betaling. Kommissionen kontrollerer disse anvisninger og foretager betalingerne efter procedurerne for gennemførelsen af EUF og ad de finansielle kredsløb, der er oprettet til dette formål.

| 7. | Den direkte budgetstøtte, som udgør en stadigt stigende andel af EUF-finansieringerne — der er indgået forpligtelser for ca. 800 millioner euro i 2003 (24 % af de samlede forpligtelser) — indgår ikke i denne ordning med delt forvaltning. Kommissionen er den eneste anvisningsberettigede, og der gælder samme regel som for ekstern bistand finansieret over Unionens almindelige budget, nemlig: at »finansieringsaftaler vedrørende (...) budgetbistand, som er retlige forpligtelser, kan give anledning til betalinger uden indgåelse af andre retlige forpligtelser« (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Efter at have sikret sig, at Cotonou-aftalens og finansieringsaftalens betingelser er opfyldt, foretager Kommissionen en første overførsel, som kun Kommissionen underskriver, af midler til modtagerlandenes budgetter. Når midlerne er overført, bliver de AVS-staternes midler og er med til at finansiere deres budgetter. Såvel retligt som regnskabsmæssigt er udnyttelsen og kontrollen af midlerne underlagt modtagerlandenes lovgivning og procedurer. Sammen med de vigtigste andre internationale bidragydere vurderer Kommissionen forbedringerne af den offentlige finansforvaltning i disse stater og resultaterne i form af mindskelse af fattigdommen. Og den udbetaler først efterfølgende trancher, når den har sikret sig, at forbedringskriterierne i finansieringsaftalen er opfyldt. |
| --- | --- |

7.

Den direkte budgetstøtte, som udgør en stadigt stigende andel af EUF-finansieringerne — der er indgået forpligtelser for ca. 800 millioner euro i 2003 (24 % af de samlede forpligtelser) — indgår ikke i denne ordning med delt forvaltning. Kommissionen er den eneste anvisningsberettigede, og der gælder samme regel som for ekstern bistand finansieret over Unionens almindelige budget, nemlig: at »finansieringsaftaler vedrørende (...) budgetbistand, som er retlige forpligtelser, kan give anledning til betalinger uden indgåelse af andre retlige forpligtelser« (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Efter at have sikret sig, at Cotonou-aftalens og finansieringsaftalens betingelser er opfyldt, foretager Kommissionen en første overførsel, som kun Kommissionen underskriver, af midler til modtagerlandenes budgetter. Når midlerne er overført, bliver de AVS-staternes midler og er med til at finansiere deres budgetter. Såvel retligt som regnskabsmæssigt er udnyttelsen og kontrollen af midlerne underlagt modtagerlandenes lovgivning og procedurer. Sammen med de vigtigste andre internationale bidragydere vurderer Kommissionen forbedringerne af den offentlige finansforvaltning i disse stater og resultaterne i form af mindskelse af fattigdommen. Og den udbetaler først efterfølgende trancher, når den har sikret sig, at forbedringskriterierne i finansieringsaftalen er opfyldt.

| 8. | 2003 var præget af en grundlæggende omstrukturering af de kommissionstjenestegrene, der varetager gennemførelsen af EUF. Inden for rammerne af reformen af den eksterne bistand (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) har Kommissionen — for at forbedre arbejdstempoet i og kvaliteten af sin forvaltning — dekoncentreret en stor del af sine beføjelser og midler til delegationerne i AVS-landene (ved udgangen af 2003 havde 16 delegationer gennemført dekoncentrationen fuldt ud, og 11 delegationer var nået langt med den; for de resterende 17 delegationers vedkommende skulle dekoncentrationsprocessen være afsluttet inden juli 2004). |
| --- | --- |

8.

2003 var præget af en grundlæggende omstrukturering af de kommissionstjenestegrene, der varetager gennemførelsen af EUF. Inden for rammerne af reformen af den eksterne bistand (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) har Kommissionen — for at forbedre arbejdstempoet i og kvaliteten af sin forvaltning — dekoncentreret en stor del af sine beføjelser og midler til delegationerne i AVS-landene (ved udgangen af 2003 havde 16 delegationer gennemført dekoncentrationen fuldt ud, og 11 delegationer var nået langt med den; for de resterende 17 delegationers vedkommende skulle dekoncentrationsprocessen være afsluttet inden juli 2004).

KAPITEL I — GENNEMFØRELSEN AF 6., 7., 8. OG 9. EUF (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)

Beretningen om den finansielle forvaltning er blevet bedre, men den kan blive endnu bedre

| 9. | Den 22. juni 2004, dvs. efter den frist, der er fastsat i artikel 102 og 135 i finansforordningen for den 9. EUF, og som er den 31. maj, forelagde Kommissionen Retten beretningen om den finansielle forvaltning af 6., 7., 8. og 9. EUF i regnskabsåret 2003. Beretningens form er helt ny. Der findes oplysninger om flere områder i den, og de er mere fuldstændige og detaljerede end tidligere, for eksempel sammenholdes mål og resultater og opfølgning på dechargemyndighedens og Revisionsrettens anbefalinger. Beretningen giver en oversigt over de væsentligste punkter i EUF-forvaltningen i regnskabsåret 2003. Det fremgår af den, at omfanget af de finansielle forpligtelser, de retlige forpligtelser og betalingerne er steget i forhold til tidligere år på alle de områder, som Kommissionen og EIB forvalter (jf.
  tabel 2 og 3
  ). |
| --- | --- |

9.

Den 22. juni 2004, dvs. efter den frist, der er fastsat i artikel 102 og 135 i finansforordningen for den 9. EUF, og som er den 31. maj, forelagde Kommissionen Retten beretningen om den finansielle forvaltning af 6., 7., 8. og 9. EUF i regnskabsåret 2003. Beretningens form er helt ny. Der findes oplysninger om flere områder i den, og de er mere fuldstændige og detaljerede end tidligere, for eksempel sammenholdes mål og resultater og opfølgning på dechargemyndighedens og Revisionsrettens anbefalinger. Beretningen giver en oversigt over de væsentligste punkter i EUF-forvaltningen i regnskabsåret 2003. Det fremgår af den, at omfanget af de finansielle forpligtelser, de retlige forpligtelser og betalingerne er steget i forhold til tidligere år på alle de områder, som Kommissionen og EIB forvalter (jf.
  tabel 2 og 3
  ).

Tabel 2 — Den kumulerede udnyttelse af EUF's midler pr. 31. december 2003

| (millioner euro) |
| --- |
| | Stillingen pr. udgangen af 2002 | Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2003 | Stillingen pr. udgangen af 2003 |
| Samlet beløb | Udnyttelsesgrad % (18) | 6. EUF | 7. EUF | 8. EUF (19) | 9. EUF (20) | Samlet beløb
   (20) | 6. EUF | 7. EUF | 8. EUF (19) | 9. EUF (20) | Samlet beløb
   (20) | Udnyttelses-grad % (18) |
| A — MIDLER (16) | 32 840,4 | | – 357,5 | – 585,6 | –1 736,7 | 15 493,1 | 12 813,3 | 7 471,6 | 10 926,1 | 11 762,9 | 15 493,1 | 45 653,7 | |
| B — UDNYTTELSE | | | | | | | | | | | | | |
| 1. Finansielle forpligtelser | 29 921,2 | 91,1 | –13,1 | –2,6 | 255,1 | 3 522,4 | 3 761,8 | 7 471,6 | 10 926,1 | 11 762,9 | 3 522,4 | 33 683,0 | 73,8 |
| 2. Specifikke retlige forpligtelser | 24 824,2 | 75,6 | 30,7 | 311,7 | 1 406,6 | 1 133,7 | 2 882,7 | 7 349,6 | 10 297,1 | 8 926,5 | 1 133,7 | 27 706,9 | 60,7 |
| 3. Betalinger (17) | 21 536,4 | 65,6 | 47,0 | 486,2 | 1 559,6 | 281,7 | 2 374,5 | 7 282,1 | 9 718,6 | 6 628,5 | 281,7 | 23 910,9 | 52,4 |
| C — Restbeløb til udbetaling (B1 – B3) | 8 384,8 | 25,5 | | | | | | 189,5 | 1 207,5 | 5 134,4 | 3 240,7 | 9 772,1 | 21,4 |
| D — Disponibelt beløb (A – B1) | 2 919,2 | 8,9 | | | | | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 11 970,7 | 11 970,7 | 26,2 |

(millioner euro)

Stillingen pr. udgangen af 2002

Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2003

Stillingen pr. udgangen af 2003

Samlet beløb

Udnyttelsesgrad % (18)

6. EUF

7. EUF

8. EUF (19)

9. EUF (20)

Samlet beløb
   (20)

6. EUF

7. EUF

8. EUF (19)

9. EUF (20)

Samlet beløb
   (20)

Udnyttelses-grad % (18)

A — MIDLER (16)

32 840,4

– 357,5

– 585,6

–1 736,7

15 493,1

12 813,3

7 471,6

10 926,1

11 762,9

15 493,1

45 653,7

B — UDNYTTELSE

1. Finansielle forpligtelser

29 921,2

91,1

–13,1

–2,6

255,1

3 522,4

3 761,8

7 471,6

10 926,1

11 762,9

3 522,4

33 683,0

73,8

2. Specifikke retlige forpligtelser

24 824,2

75,6

30,7

311,7

1 406,6

1 133,7

2 882,7

7 349,6

10 297,1

8 926,5

1 133,7

27 706,9

60,7

3. Betalinger (17)

21 536,4

65,6

47,0

486,2

1 559,6

281,7

2 374,5

7 282,1

9 718,6

6 628,5

281,7

23 910,9

52,4

C — Restbeløb til udbetaling (B1 – B3)

8 384,8

25,5

189,5

1 207,5

5 134,4

3 240,7

9 772,1

21,4

D — Disponibelt beløb (A – B1)

2 919,2

8,9

0,0

0,0

0,0

11 970,7

11 970,7

26,2

Tabel 3 — Budgetgennemførelsen i regnskabsårene 2000-2003

| (millioner euro) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| 1. Finansielle forpligtelser | 3 757,4 | 1 554,2 | 1 768,4 | 3 761,8 |
| 2. Specifikke retlige forpligtelser | 2 296,2 | 2 263,4 | 2 142,9 | 2 882,7 |
| 3. Betalinger | 1 547,7 | 2 067,9 | 1 852,7 | 2 374,5 |
| Kilde: Revisionsretten. |

(millioner euro)

2000

2001

2002

2003

1. Finansielle forpligtelser

3 757,4

1 554,2

1 768,4

3 761,8

2. Specifikke retlige forpligtelser

2 296,2

2 263,4

2 142,9

2 882,7

3. Betalinger

1 547,7

2 067,9

1 852,7

2 374,5

Kilde: Revisionsretten.

| 10. | Men den kunne gøres mere læselig og klarere på nogle væsentlige punkter, og den ville blive mere informativ, hvis sammenhængen mellem bestemte oplysninger fremgik klarere: |
| --- | --- |

10.

Men den kunne gøres mere læselig og klarere på nogle væsentlige punkter, og den ville blive mere informativ, hvis sammenhængen mellem bestemte oplysninger fremgik klarere:

| 10. | Kommissionen vil ligesom tidligere tage hensyn til Rettens bemærkninger ved udarbejdelsen af sine kommende beretninger om den finansielle forvaltning; |
| --- | --- |

10.

Kommissionen vil ligesom tidligere tage hensyn til Rettens bemærkninger ved udarbejdelsen af sine kommende beretninger om den finansielle forvaltning;

| a) | Rapporten kunne have oplyst om grunden til det store omfang af de finansielle forpligtelser, nemlig at programmeringen af 9. EUF kunne begynde, længe før 9. EUF trådte i kraft i april 2003, fordi Cotonou-aftalen blev undertegnet i juni 2000. Denne lange forberedelsestid måtte næsten uundgåeligt resultere i at omfanget af finansielle og retlige forpligtelser blev stort |
| --- | --- |

a)

Rapporten kunne have oplyst om grunden til det store omfang af de finansielle forpligtelser, nemlig at programmeringen af 9. EUF kunne begynde, længe før 9. EUF trådte i kraft i april 2003, fordi Cotonou-aftalen blev undertegnet i juni 2000. Denne lange forberedelsestid måtte næsten uundgåeligt resultere i at omfanget af finansielle og retlige forpligtelser blev stort

| a) | Kommissionen har truffet en række overgangsforanstaltninger for at mindske problemerne i forbindelse med forsinkelserne i ratifikationen af Cotonou-aftalen. Det er imidlertid rigtigt, at gennemførelsen af EUF er cyklisk, for de beløb, der er disponeret over, er altid højere i begyndelsen af en EUF. En fuldstændig integrering af samarbejdet med AVS-landene i EU’s almindelige budget vil kunne løse dette problem. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har truffet en række overgangsforanstaltninger for at mindske problemerne i forbindelse med forsinkelserne i ratifikationen af Cotonou-aftalen. Det er imidlertid rigtigt, at gennemførelsen af EUF er cyklisk, for de beløb, der er disponeret over, er altid højere i begyndelsen af en EUF. En fuldstændig integrering af samarbejdet med AVS-landene i EU’s almindelige budget vil kunne løse dette problem.

| b) | Årsagen til, at omfanget af de retlige forpligtelser blev så stort, var delvis instrumenterne med hurtig udbetaling (initiativet til afhjælpning af en række højt forgældede fattige landes gældsproblemer (HIPC-initiativet), direkte budgetstøtte, ...), hvad der ikke fremgår eksplicit af tabellen på s. 3 i beretningen. |
| --- | --- |

b)

Årsagen til, at omfanget af de retlige forpligtelser blev så stort, var delvis instrumenterne med hurtig udbetaling (initiativet til afhjælpning af en række højt forgældede fattige landes gældsproblemer (HIPC-initiativet), direkte budgetstøtte, ...), hvad der ikke fremgår eksplicit af tabellen på s. 3 i beretningen.

| b) | Den øgede anvendelse af sektorstøtte og budgetbistand i de tilfælde, hvor betingelserne er opfyldt, har siden 2000 indgået som led i den aftalte EF-udviklingspolitik (se afsnit 25 i erklæringen fra Rådet og Kommissionen om EF’s udviklingspolitik, december 2000, KOM(2000) 212). Desuden blev der for andre sektorer konstateret højere stigninger end forventet (f.eks. overskred forpligtelserne til social og menneskelig udvikling det fastlagte mål). |
| --- | --- |

b)

Den øgede anvendelse af sektorstøtte og budgetbistand i de tilfælde, hvor betingelserne er opfyldt, har siden 2000 indgået som led i den aftalte EF-udviklingspolitik (se afsnit 25 i erklæringen fra Rådet og Kommissionen om EF’s udviklingspolitik, december 2000, KOM(2000) 212). Desuden blev der for andre sektorer konstateret højere stigninger end forventet (f.eks. overskred forpligtelserne til social og menneskelig udvikling det fastlagte mål).

| 11. | På grundlag af de fremlagte finansielle oplysninger kan man ikke mere sammenholde beløbene til projekter, beløbene til budgetstøtte og beløbene til ikke-programmerbar bistand (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) under 9. EUF med de tilsvarende beløb under tidligere EUF. |
| --- | --- |

11.

På grundlag af de fremlagte finansielle oplysninger kan man ikke mere sammenholde beløbene til projekter, beløbene til budgetstøtte og beløbene til ikke-programmerbar bistand (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) under 9. EUF med de tilsvarende beløb under tidligere EUF.

| 11. | I 9. EUF afskaffede man det instrumentsbegreb, der fandtes i tidligere EUF, således at visse præsentationsformer ikke længere er mulige. Forvaltningsregnskaberne for 9. EUF indeholder imidlertid en klar angivelse af de pågældende oplysninger. Beretningen om den finansielle forvaltning indeholder udførlige oplysninger om budgetstøtte. |
| --- | --- |

11.

I 9. EUF afskaffede man det instrumentsbegreb, der fandtes i tidligere EUF, således at visse præsentationsformer ikke længere er mulige. Forvaltningsregnskaberne for 9. EUF indeholder imidlertid en klar angivelse af de pågældende oplysninger. Beretningen om den finansielle forvaltning indeholder udførlige oplysninger om budgetstøtte.

| 12. | Nu, hvor forberedelserne af 10. EUF er ved at gå i gang, er der endnu ikke vedtaget finansieringsafgørelser om 75 % af tildelingerne til 9. EUF, og fire forskellige EUF er under gennemførelse, hver med sine specielle regler. Disse forhold kombineret med de overgangsproblemer, Retten allerede har påpeget (jf. punkt 57), bør tages i betragtning under drøftelserne om opførelse af EUF på budgettet. |
| --- | --- |

12.

Nu, hvor forberedelserne af 10. EUF er ved at gå i gang, er der endnu ikke vedtaget finansieringsafgørelser om 75 % af tildelingerne til 9. EUF, og fire forskellige EUF er under gennemførelse, hver med sine specielle regler. Disse forhold kombineret med de overgangsproblemer, Retten allerede har påpeget (jf. punkt 57), bør tages i betragtning under drøftelserne om opførelse af EUF på budgettet.

| 12. | Kommissionen, som er fuldstændig enig med Retten på dette punkt, har i sin meddelelse (KOM(2003) 590 af 8.10.2003) gjort rede for fordelene ved en opførelse af EUF på budgettet (se også Kommissionens svar på punkt 57). |
| --- | --- |

12.

Kommissionen, som er fuldstændig enig med Retten på dette punkt, har i sin meddelelse (KOM(2003) 590 af 8.10.2003) gjort rede for fordelene ved en opførelse af EUF på budgettet (se også Kommissionens svar på punkt 57).

Kommissionen har til hensigt inden udgangen af 2007 at disponere over alle midler under 9. EUF. Hvis opførelsen af EUF på budgettet ikke accepteres, vil det være nødvendigt med en ny EUF til at indgå forpligtelser i 2008. I mellemtiden er man derfor gået i gang med at forberede 10. EUF, således at der i tide kan føres de nødvendige forhandlinger med AVS-landene og Rådet.

| 13. | Det oprindelige mål, som var at indgå forpligtelser for 2,5 milliarder euro i 2003, blev overskredet med 49 %, fordi man havde foretaget et alt for forsigtigt skøn og ikke havde taget nok hensyn til en række faktorer (jf. punkt 10). De oplysninger om fastsættelsen af de kvantitative mål, der gives i beretningen om den finansielle forvaltning, er i øvrigt stadig for sparsomme. |
| --- | --- |

13.

Det oprindelige mål, som var at indgå forpligtelser for 2,5 milliarder euro i 2003, blev overskredet med 49 %, fordi man havde foretaget et alt for forsigtigt skøn og ikke havde taget nok hensyn til en række faktorer (jf. punkt 10). De oplysninger om fastsættelsen af de kvantitative mål, der gives i beretningen om den finansielle forvaltning, er i øvrigt stadig for sparsomme.

| 13. | Usikkerheden i forbindelse med ratifikationen af Cotonou-aftalen og 9. EUF’s ikrafttræden gjorde det berettiget at udvise en vis forsigtighed i overslagene over forpligtelser. Det fastlagte mål var allerede ca. 20 % højere end forpligtelsesniveauet i 2002. |
| --- | --- |

13.

Usikkerheden i forbindelse med ratifikationen af Cotonou-aftalen og 9. EUF’s ikrafttræden gjorde det berettiget at udvise en vis forsigtighed i overslagene over forpligtelser. Det fastlagte mål var allerede ca. 20 % højere end forpligtelsesniveauet i 2002.

De disponible oplysninger med henblik på fastlæggelsen af målene, som er meget omfattende og især stammer fra møder med delegationslederne og et rapporteringssystem, vil blive medtaget ved forelæggelsen af den næste beretning om den finansielle forvaltning.

| 14. | Tre stater (Frankrig, Portugal, Sverige) havde ikke betalt hele deres bidrag ved udgangen af fjerde kvartal af 2003 (der manglede i alt 96 millioner euro). Som følge af denne manko, og fordi Kommissionen traf afgørelse om at betale 170 millioner euro til »Global Health Fund«, blev den nødt til at udskyde betalinger på ca. 270 millioner euro til udgangen af januar 2004. Det havde været hensigtsmæssigt med flere oplysninger om grunden til, at betalingerne blev udskudt og om, hvordan dette forhold blev berigtiget ved begyndelsen af 2004. |
| --- | --- |

14.

Tre stater (Frankrig, Portugal, Sverige) havde ikke betalt hele deres bidrag ved udgangen af fjerde kvartal af 2003 (der manglede i alt 96 millioner euro). Som følge af denne manko, og fordi Kommissionen traf afgørelse om at betale 170 millioner euro til »Global Health Fund«, blev den nødt til at udskyde betalinger på ca. 270 millioner euro til udgangen af januar 2004. Det havde været hensigtsmæssigt med flere oplysninger om grunden til, at betalingerne blev udskudt og om, hvordan dette forhold blev berigtiget ved begyndelsen af 2004.

| 14. | Overslaget over udgifterne for det følgende år skal udarbejdes allerede i september. Med Cotonou-aftalen er der indført nye regler for indkaldelsen af midler fra medlemsstaterne. Overslaget over udgifterne for det efterfølgende år, som udarbejdes i september, skal således godkendes af Rådets AVS-gruppe. Der findes mekanismer for forøgelse af indkaldelsen af midler, men de er vanskelige at gennemføre, da de griber ind i og ændrer på medlemsstaternes forudsete udgifter. Medlemsstaternes indbetaling af deres bidrag til EUF inden for faste frister er en juridisk forpligtelse. |
| --- | --- |

14.

Overslaget over udgifterne for det følgende år skal udarbejdes allerede i september. Med Cotonou-aftalen er der indført nye regler for indkaldelsen af midler fra medlemsstaterne. Overslaget over udgifterne for det efterfølgende år, som udarbejdes i september, skal således godkendes af Rådets AVS-gruppe. Der findes mekanismer for forøgelse af indkaldelsen af midler, men de er vanskelige at gennemføre, da de griber ind i og ændrer på medlemsstaternes forudsete udgifter. Medlemsstaternes indbetaling af deres bidrag til EUF inden for faste frister er en juridisk forpligtelse.

Kommissionen har i slutningen af 2003 indgået forpligtelse for og fuldstændigt udbetalt et bidrag til Global »Health Fund« (170 mio. EUR), som ikke var forudset i overslagene. Det medførte midlertidigt en likviditetsmangel hos EUF, som blev dækket i slutningen af januar 2004 med medlemsstaternes indbetaling af 1. tranche af bidragene.

Andre bemærkninger om indholdet af beretningen

| 15. | I redegørelsen for mål og prioriteter for regnskabsåret 2003 forklarer Kommissionen, hvad den har gjort (iværksat kvalitetsstøtte og udarbejdet retningslinjer for gennemførelsen) for at forbedre kvaliteten af projekterne og programmerne. Den beskriver blandt andet i detaljer, hvad den har gjort for at få forhøjet budgetstøtten (på dette område blev der i 2003 indgået forpligtelser for 807,6 millioner euro). Forhøjelsen er dog underlagt bestemte betingelser (en række lande har ikke fået denne form for støtte, og for andre landes vedkommende blev den udsat, fordi Kommissionen havde konstateret problemer). Kommissionen giver en detaljeret beskrivelse af de redskaber, den udviklede i 2002/2003 til evaluering og overvågning af forvaltningen af de offentlige finanser i de lande, der får budgetstøtte (omfattende undersøgelser, der skulle give et fuldstændigt billede af udgangssituationen, årlige undersøgelser med henblik på en vurdering af udviklingen, årlige rapporter fra delegationerne i form af en resultattavle og definition af resultatindikatorer, som gør det muligt at måle forvaltningsresultaterne på sundheds- og uddannelsesområdet samt inden for de offentlige finanser). |
| --- | --- |

15.

I redegørelsen for mål og prioriteter for regnskabsåret 2003 forklarer Kommissionen, hvad den har gjort (iværksat kvalitetsstøtte og udarbejdet retningslinjer for gennemførelsen) for at forbedre kvaliteten af projekterne og programmerne. Den beskriver blandt andet i detaljer, hvad den har gjort for at få forhøjet budgetstøtten (på dette område blev der i 2003 indgået forpligtelser for 807,6 millioner euro). Forhøjelsen er dog underlagt bestemte betingelser (en række lande har ikke fået denne form for støtte, og for andre landes vedkommende blev den udsat, fordi Kommissionen havde konstateret problemer). Kommissionen giver en detaljeret beskrivelse af de redskaber, den udviklede i 2002/2003 til evaluering og overvågning af forvaltningen af de offentlige finanser i de lande, der får budgetstøtte (omfattende undersøgelser, der skulle give et fuldstændigt billede af udgangssituationen, årlige undersøgelser med henblik på en vurdering af udviklingen, årlige rapporter fra delegationerne i form af en resultattavle og definition af resultatindikatorer, som gør det muligt at måle forvaltningsresultaterne på sundheds- og uddannelsesområdet samt inden for de offentlige finanser).

| 15. | Kommissionen bekræfter, at tilståelsen af budgetbistand kun sker på visse betingelser og især afhænger af, at modtagerstaten forpligter sig til at forbedre forvaltningen af sine offentlige finanser. Hvad angår overvågningen heraf, har Kommissionens tjenestegrene sat sig som hovedmål at udnytte de redskaber, der blev udviklet i 2002/2003, bedst muligt (f.eks. tilsynsrapporter og resultattavler). |
| --- | --- |

15.

Kommissionen bekræfter, at tilståelsen af budgetbistand kun sker på visse betingelser og især afhænger af, at modtagerstaten forpligter sig til at forbedre forvaltningen af sine offentlige finanser. Hvad angår overvågningen heraf, har Kommissionens tjenestegrene sat sig som hovedmål at udnytte de redskaber, der blev udviklet i 2002/2003, bedst muligt (f.eks. tilsynsrapporter og resultattavler).

Kommissionen deltager sammen med Verdensbanken og adskillige medlemsstater aktivt i initiativer, der tager sigte på, at man i forståelse med partnerlandene fastlægger indikatorer for fremskridt med forvaltningen af de offentlige finanser.

| 16. | Retten har konstateret, at der er gjort meget for at få reduceret omfanget af de uberettiget udestående forpligtelser, der er blandt andet afholdt seminarer på regionalt plan. Kommissionen har fremlagt de store linjer i reformen, hvis mål er dekoncentration af forvaltningsressourcerne til delegationerne i AVS-landene. I den henseende var 2003 et overgangsår, hvor begge forvaltningsformer blev anvendt, men hvor de forventede resultater af dekoncentrationen ikke kunne spores direkte i budgetgennemførelsen. |
| --- | --- |

16.

Retten har konstateret, at der er gjort meget for at få reduceret omfanget af de uberettiget udestående forpligtelser, der er blandt andet afholdt seminarer på regionalt plan. Kommissionen har fremlagt de store linjer i reformen, hvis mål er dekoncentration af forvaltningsressourcerne til delegationerne i AVS-landene. I den henseende var 2003 et overgangsår, hvor begge forvaltningsformer blev anvendt, men hvor de forventede resultater af dekoncentrationen ikke kunne spores direkte i budgetgennemførelsen.

| 16. | De første resultater af dekoncentrationen, f.eks. gennemførelseshastigheden, kan allerede ses i de delegationer, som har været genstand for dekoncentration. På grund af denne dobbelte forvaltningsmåde (dekoncentreret og ikke-dekoncentreret) i 2003 er det vanskeligt at vurdere dekoncentrationens klare virkninger for den globale gennemførelse af EUF på nuværende stadium. |
| --- | --- |

16.

De første resultater af dekoncentrationen, f.eks. gennemførelseshastigheden, kan allerede ses i de delegationer, som har været genstand for dekoncentration. På grund af denne dobbelte forvaltningsmåde (dekoncentreret og ikke-dekoncentreret) i 2003 er det vanskeligt at vurdere dekoncentrationens klare virkninger for den globale gennemførelse af EUF på nuværende stadium.

Der er regelmæssigt blevet sendt rapporter om dekoncentrationen til budgetmyndigheden.

| 17. | På et tidspunkt, hvor man er ved at ændre strukturen i Unionens almindelige budget til en aktivitetsbaseret struktur, hvor omkostningerne forbundet med forvaltningen af hvert enkelt af Unionens operationelle mål skal fremgå klart af budgettet, noterer Retten sig, at Kommissionen ikke har fundet plads til denne tematik i sin beretning om den finansielle forvaltning. Retten anbefaler, at der fremover redegøres i beretningen for omkostningerne forbundet med forvaltningen af EUF, som finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget, og om muligt for fordelingen af omkostningerne på de enkelte større aktivitetsområder, for sådanne tal burde være tilgængelige, men det må være en betingelse, at det kan ses, hvor stor en del af de meget generelle tal under afsnit 21 i det almindelige budget de udgør. |
| --- | --- |

17.

På et tidspunkt, hvor man er ved at ændre strukturen i Unionens almindelige budget til en aktivitetsbaseret struktur, hvor omkostningerne forbundet med forvaltningen af hvert enkelt af Unionens operationelle mål skal fremgå klart af budgettet, noterer Retten sig, at Kommissionen ikke har fundet plads til denne tematik i sin beretning om den finansielle forvaltning. Retten anbefaler, at der fremover redegøres i beretningen for omkostningerne forbundet med forvaltningen af EUF, som finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget, og om muligt for fordelingen af omkostningerne på de enkelte større aktivitetsområder, for sådanne tal burde være tilgængelige, men det må være en betingelse, at det kan ses, hvor stor en del af de meget generelle tal under afsnit 21 i det almindelige budget de udgør.

| 17. | Kommissionen vil undersøge Rettens forslag. For fremtiden vil opførelsen af EUF på budgettet gøre det muligt at bevæge sig i denne retning. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen vil undersøge Rettens forslag. For fremtiden vil opførelsen af EUF på budgettet gøre det muligt at bevæge sig i denne retning.

Konklusion

| 18. | Retten konstaterer, at: |
| --- | --- |

18.

Retten konstaterer, at:

| 18. | |
| --- | --- |

18.

| a) | den nye beretning om den finansielle forvaltning viser, at Kommissionen har gjort en indsats for at forbedre kvaliteten af oplysningerne om forvaltningen i året. Beretningen kan dog gøres mere læsbar og klar |
| --- | --- |

a)

den nye beretning om den finansielle forvaltning viser, at Kommissionen har gjort en indsats for at forbedre kvaliteten af oplysningerne om forvaltningen i året. Beretningen kan dog gøres mere læsbar og klar

| a) | Kommissionen vil tage hensyn til Rettens bemærkninger i sine kommende beretninger om den finansielle forvaltning. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen vil tage hensyn til Rettens bemærkninger i sine kommende beretninger om den finansielle forvaltning.

| b) | omfanget af EUF-forpligtelserne i 2003 bør ses i den rette sammenhæng. Det bør tages i betragtning, at programmeringen af 9. EUF løb over en lang periode, inden 9. EUF trådte i kraft, og beløbet for den budgetstøtte, der blev givet, og de disponible finansielle midler bør tages i betragtning |
| --- | --- |

b)

omfanget af EUF-forpligtelserne i 2003 bør ses i den rette sammenhæng. Det bør tages i betragtning, at programmeringen af 9. EUF løb over en lang periode, inden 9. EUF trådte i kraft, og beløbet for den budgetstøtte, der blev givet, og de disponible finansielle midler bør tages i betragtning

| b) | Kommissionen understreger, at forpligtelsesforøgelsen på ca. 75 % er vigtig for AVS-landene. Kommissionens forvaltning er i overensstemmelse med de prioriteringer, der er fastlagt sammen med modtagerlandene og –befolkningerne og medlemsstaterne, og som er defineret i Cotonou-aftalen. Kommissionen har truffet alle nødvendige foranstaltninger for at fremskynde gennemførelsen af 9. EUF. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen understreger, at forpligtelsesforøgelsen på ca. 75 % er vigtig for AVS-landene. Kommissionens forvaltning er i overensstemmelse med de prioriteringer, der er fastlagt sammen med modtagerlandene og –befolkningerne og medlemsstaterne, og som er defineret i Cotonou-aftalen. Kommissionen har truffet alle nødvendige foranstaltninger for at fremskynde gennemførelsen af 9. EUF.

| c) | der manglede finansielle midler (270 millioner euro) til gennemførelsen af betalingerne |
| --- | --- |

c)

der manglede finansielle midler (270 millioner euro) til gennemførelsen af betalingerne

| c) | I slutningen af året kunne visse betalinger først gennemføres efter en måned som følge af et midlertidigt likviditetsproblem. |
| --- | --- |

c)

I slutningen af året kunne visse betalinger først gennemføres efter en måned som følge af et midlertidigt likviditetsproblem.

| d) | omkostningerne forbundet med forvaltningen af EUF og Kommissionens bemærkninger hertil bør fremgå af Kommissionens beretning — det ville forbedre beretningen yderligere. |
| --- | --- |

d)

omkostningerne forbundet med forvaltningen af EUF og Kommissionens bemærkninger hertil bør fremgå af Kommissionens beretning — det ville forbedre beretningen yderligere.

| d) | Kommissionen vil undersøge Rettens forslag med henblik på at identificere de pågældende oplysninger inden for rammerne af afsnit 21 i det almindelige budget. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen vil undersøge Rettens forslag med henblik på at identificere de pågældende oplysninger inden for rammerne af afsnit 21 i det almindelige budget.

| 19. | Retten skal minde om, at den lægger meget stor vægt på kvaliteten af forvaltningen af de offentlige finanser. Det er en forudsætning for alle initiativer, der tager sigte på at fremme budgetstøtte, at når procedurerne for delt forvaltning af EUF fraviges til fordel for AVS-landenes nationale procedurer, må det overvåges nøje, at alle betingelser opfyldes. På dette område accepterer Unionen at udsætte sig for en høj, men samtidig velovervejet, risiko, og derfor er det meget nyttigt med detaljerede oplysninger om overvågningen af interventionerne. |
| --- | --- |

19.

Retten skal minde om, at den lægger meget stor vægt på kvaliteten af forvaltningen af de offentlige finanser. Det er en forudsætning for alle initiativer, der tager sigte på at fremme budgetstøtte, at når procedurerne for delt forvaltning af EUF fraviges til fordel for AVS-landenes nationale procedurer, må det overvåges nøje, at alle betingelser opfyldes. På dette område accepterer Unionen at udsætte sig for en høj, men samtidig velovervejet, risiko, og derfor er det meget nyttigt med detaljerede oplysninger om overvågningen af interventionerne.

| 19. | Kommissionen er enig med Retten i, at forvaltningen af de offentlige finanser er overordentligt vigtig, især i forbindelse med budgetstøtte. Den vil fortsat forelægge Retten og EU's budgetmyndighed detaljerede oplysninger om overvågningen af sine interventioner. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen er enig med Retten i, at forvaltningen af de offentlige finanser er overordentligt vigtig, især i forbindelse med budgetstøtte. Den vil fortsat forelægge Retten og EU's budgetmyndighed detaljerede oplysninger om overvågningen af sine interventioner.

KAPITEL II — REVISIONSERKLÆRING OM EUF

Revisionsrettens erklæring om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds (EUF) aktiviteter for regnskabsåret 2003

| I. | Den Europæiske Revisionsret (Retten) har revideret 6., 7., 8. og 9. EUF's regnskaber og de underliggende transaktioner for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2003. Disse regnskaber omfatter årsopgørelserne, beretningerne om den økonomiske forvaltning og de årsopgørelser og oplysninger, der forelægges af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). I henhold til de finansielle bestemmelser skal Retten afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, for så vidt angår den del af EUF's midler, som Kommissionen står for den økonomiske forvaltning af (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med de retningslinjer og standarder, der er fastlagt for dens revision. Disse er udarbejdet på grundlag af de almindeligt anerkendte internationale revisionsstandarder og tilpasset, så der tages højde for de særlige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med EUF. Revisionen gav Retten et rimeligt grundlag for at afgive følgende erklæring. |
| --- | --- |

I.

Den Europæiske Revisionsret (Retten) har revideret 6., 7., 8. og 9. EUF's regnskaber og de underliggende transaktioner for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2003. Disse regnskaber omfatter årsopgørelserne, beretningerne om den økonomiske forvaltning og de årsopgørelser og oplysninger, der forelægges af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). I henhold til de finansielle bestemmelser skal Retten afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, for så vidt angår den del af EUF's midler, som Kommissionen står for den økonomiske forvaltning af (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med de retningslinjer og standarder, der er fastlagt for dens revision. Disse er udarbejdet på grundlag af de almindeligt anerkendte internationale revisionsstandarder og tilpasset, så der tages højde for de særlige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med EUF. Revisionen gav Retten et rimeligt grundlag for at afgive følgende erklæring.

II.   Regnskabernes rigtighed

Ser man bort fra effekten af følgende forhold:

| a) | Retten kan ikke afgive erklæring om, at EUF's tilgodehavender, som ikke er medtaget på aktivsiden på balancen pr. 31. december 2003 (der er udstedt indtægtsordrer på i alt 27,5 millioner euro), er fuldstændige, fordi der ikke findes effektive procedurer for intern kontrol (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) (jf. punkt 21) |
| --- | --- |

a)

Retten kan ikke afgive erklæring om, at EUF's tilgodehavender, som ikke er medtaget på aktivsiden på balancen pr. 31. december 2003 (der er udstedt indtægtsordrer på i alt 27,5 millioner euro), er fuldstændige, fordi der ikke findes effektive procedurer for intern kontrol (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) (jf. punkt 21)

| b) | Retten kan ikke afgive erklæring om, hvor stor en del af forskuddene (400 millioner euro) der skal lægges til tilgodehavender at konstatere, fordi Kommissionen ikke har udskilt alle de beløb, der skal inkasseres (jf. punkt 21.b)) |
| --- | --- |

b)

Retten kan ikke afgive erklæring om, hvor stor en del af forskuddene (400 millioner euro) der skal lægges til tilgodehavender at konstatere, fordi Kommissionen ikke har udskilt alle de beløb, der skal inkasseres (jf. punkt 21.b))

| c) | Kommissionens registreringer af AVS-landenes udnyttelse af Stabex-midlerne er meget sporadiske (dens oplysninger var ikke fuldstændige ved udgangen af 2003) (jf. punkt 23) |
| --- | --- |

c)

Kommissionens registreringer af AVS-landenes udnyttelse af Stabex-midlerne er meget sporadiske (dens oplysninger var ikke fuldstændige ved udgangen af 2003) (jf. punkt 23)

| d) | De midler, der er overført til EIB og ikke udnyttet (209 millioner euro), er ikke opført på balancen (jf. punkt 22), |
| --- | --- |

d)

De midler, der er overført til EIB og ikke udnyttet (209 millioner euro), er ikke opført på balancen (jf. punkt 22),

er det Rettens opfattelse, at beretningerne om den økonomiske forvaltning for regnskabsåret 2003 og årsopgørelserne pr. 31. december 2003 giver et retvisende billede af 6., 7., 8. og 9. EUF's indtægter og udgifter i regnskabsåret og af deres finansielle stilling ved regnskabsårets udgang.

III.   De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Analyse af overvågnings- og kontrolsystemerne

I beretningen om regnskabsåret 2002 pegede Retten på svagheder ved revisionerne af EUF-projekterne og på, at de centrale kontroller af, at det fakturerede arbejde og de fakturerede leverancer og tjenesteydelser stemte overens med kontrakterne, og at arbejdet faktisk var udført og leverancerne og tjenesteydelserne faktisk leveret, var utilstrækkelige. Under revisionen med henblik på revisionserklæringen for 2003 har Retten heller ikke kunnet forlade sig fuldstændigt på Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer af følgende årsager:

| a) | Kommissionen har i 2003 fortsat gennemførelsen af de standarder for intern kontrol, der blev vedtaget i 2001 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), i tjenestegrenene i Bruxelles, men de giver kun begrænset effekt, fordi de indføres i delegationerne i takt med gennemførelsen af dekoncentrationsprocessen, som først vil være fuldendt ved udgangen af 2004, og fordi de iværksatte foranstaltninger ikke er koordinerede (jf. punkt 25-31) |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har i 2003 fortsat gennemførelsen af de standarder for intern kontrol, der blev vedtaget i 2001 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), i tjenestegrenene i Bruxelles, men de giver kun begrænset effekt, fordi de indføres i delegationerne i takt med gennemførelsen af dekoncentrationsprocessen, som først vil være fuldendt ved udgangen af 2004, og fordi de iværksatte foranstaltninger ikke er koordinerede (jf. punkt 25-31)

| b) | De handlingsplaner, der blev indført med den årlige aktivitetsrapport for 2002, eller som der blev truffet beslutning om i 2003, har fået effekt både for tilrettelæggelsen af de eksterne revisioner, for opfølgningen på konklusionerne af revisionen, for analysen af de risici, bistanden til tredjelande er forbundet med, og for behandlingen af inkasseringerne. Følges handlingsplanerne fortsat, og bliver de iværksat i fuldt omfang, burde Kommissionen i fremtiden få en effektiv ramme, navnlig på delegationsniveau (jf. punkt 32-36) |
| --- | --- |

b)

De handlingsplaner, der blev indført med den årlige aktivitetsrapport for 2002, eller som der blev truffet beslutning om i 2003, har fået effekt både for tilrettelæggelsen af de eksterne revisioner, for opfølgningen på konklusionerne af revisionen, for analysen af de risici, bistanden til tredjelande er forbundet med, og for behandlingen af inkasseringerne. Følges handlingsplanerne fortsat, og bliver de iværksat i fuldt omfang, burde Kommissionen i fremtiden få en effektiv ramme, navnlig på delegationsniveau (jf. punkt 32-36)

| c) | De overvågnings- og kontrolsystemer, som dækker kontraktindgåelse og betalinger i delegationerne og i AVS-staterne, er generelt godt udformet, men gennemførelsen af dem kan blive bedre (jf. punkt 37-43). |
| --- | --- |

c)

De overvågnings- og kontrolsystemer, som dækker kontraktindgåelse og betalinger i delegationerne og i AVS-staterne, er generelt godt udformet, men gennemførelsen af dem kan blive bedre (jf. punkt 37-43).

Revisionen af transaktionerne

Revisionen af transaktionerne blev foretaget på grundlag af den dokumentation, der var tilgængelig i Kommissionen i Bruxelles og — hvor det var relevant — i delegationerne i AVS-staterne. Retten foretog endvidere stedlig revision i seks AVS-stater, hvor den undersøgte, om de arbejder, leverancer og tjenesteydelser, som dokumentationen vedrørte, faktisk var udført. Retten skal gøre opmærksom på, at for så vidt angår udgifterne til budgetstøtte, dækkede dens kontrol af lovligheden og den formelle rigtighed kun forløbet indtil det stade, hvor denne støtte blev overført til modtagerstaternes budget (jf. punkt 7, 19 og 46). Revisionen afslørede ingen væsentlige problemer.

Konklusion vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Denne konklusion er baseret på en analyse af overvågnings- og kontrolsystemerne og på revision af et antal transaktioner samt på en analyse af den årlige aktivitetsrapport og erklæringen fra generaldirektøren for Samarbejdskontoret EuropeAid. På grundlag heraf erklærer Retten, at de konstaterede problemer ikke er væsentlige, og at de indtægter, der er registreret i regnskaberne, de beløb, der er tildelt de forskellige EUF, samt regnskabsårets forpligtelser og betalinger som helhed betragtet er lovlige og formelt rigtige.

6. og 7. oktober 2004

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Formand

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen |
| Regnskabernes rigtighed |
| 20. | Udkastet til årsregnskab blev forelagt forsinket den 22. juni 2004 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). På det tidspunkt var det ikke fuldstændigt (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Det endelige årsregnskab skal forelægges senest den 15. oktober 2004 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Som noget nyt skal årsregnskabet ledsaget af en beretning om den finansielle forvaltning (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Rettens bemærkninger i revisionserklæringens punkt II bygger på de revisionsresultater, der omtales i det følgende. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Regnskabernes rigtighed

20.

Udkastet til årsregnskab blev forelagt forsinket den 22. juni 2004 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). På det tidspunkt var det ikke fuldstændigt (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Det endelige årsregnskab skal forelægges senest den 15. oktober 2004 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Som noget nyt skal årsregnskabet ledsaget af en beretning om den finansielle forvaltning (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Rettens bemærkninger i revisionserklæringens punkt II bygger på de revisionsresultater, der omtales i det følgende.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

Den Europæiske Unions Tidende

| 21. | Det samlede beløb for de indtægtsordrer, der var udstedt, men endnu ikke inkasseret ved udgangen af 2003, er på 27,5 millioner euro. Det dækker ikke de samlede tilgodehavender: |
| --- | --- |

21.

Det samlede beløb for de indtægtsordrer, der var udstedt, men endnu ikke inkasseret ved udgangen af 2003, er på 27,5 millioner euro. Det dækker ikke de samlede tilgodehavender:

| 21. | |
| --- | --- |

21.

| a) | Ikke alle de fordringer, der opstår i forbindelse med projekterne (forskud at inkassere, ikke-støtteberettigede udgifter mv.) bliver registreret af Kommissionens centrale tjenestegrene eller delegationerne. Delegationerne nøjes ofte med at indtægtsføre (som negative betalinger) de beløb, som tredjemand faktisk har kunnet betale tilbage. Da der ikke føres andet tilsyn med tilgodehavenderne end det regnskabsmæssige tilsyn, kan Kommissionen i øvrigt ikke sætte tal på beløbet for de faktiske tilgodehavender at fastlægge i forbindelse med projekterne pr. udgangen af 2003 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). |
| --- | --- |

a)

Ikke alle de fordringer, der opstår i forbindelse med projekterne (forskud at inkassere, ikke-støtteberettigede udgifter mv.) bliver registreret af Kommissionens centrale tjenestegrene eller delegationerne. Delegationerne nøjes ofte med at indtægtsføre (som negative betalinger) de beløb, som tredjemand faktisk har kunnet betale tilbage. Da der ikke føres andet tilsyn med tilgodehavenderne end det regnskabsmæssige tilsyn, kan Kommissionen i øvrigt ikke sætte tal på beløbet for de faktiske tilgodehavender at fastlægge i forbindelse med projekterne pr. udgangen af 2003 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43).

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| a) | Der gennemføres kontrol af de forskud, der skal indkasseres, og dette punkt er også omhandlet i et kapitel i forvaltningsberetningen. I 2003 blev der gennemført en særlig analyse og kontrol af forskuddene, hvilket gjorde det muligt at indkassere 56,2 mio. EUR. |
| --- | --- |

a)

Der gennemføres kontrol af de forskud, der skal indkasseres, og dette punkt er også omhandlet i et kapitel i forvaltningsberetningen. I 2003 blev der gennemført en særlig analyse og kontrol af forskuddene, hvilket gjorde det muligt at indkassere 56,2 mio. EUR.

Fra den 1. januar 2005 vil indførelsen af et periodiseringsprincip gøre det muligt at forelægge bestemmelser om potentielle indtægtsordrer.

| b) | Kommissionen har registreret forskud på 400 millioner euro, der har udestået i over 18 måneder, men den har ikke udskilt alle de beløb, som er udbetalt med urette og skal inkasseres, eller som skal afregnes. Retten kan derfor ikke se, hvor stor en del af forskuddene der bør inkasseres og opføres som tilgodehavender. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har registreret forskud på 400 millioner euro, der har udestået i over 18 måneder, men den har ikke udskilt alle de beløb, som er udbetalt med urette og skal inkasseres, eller som skal afregnes. Retten kan derfor ikke se, hvor stor en del af forskuddene der bør inkasseres og opføres som tilgodehavender.

| b) | Kommissionen vil gerne understrege den indsats, der blev gjort for året 2003. Der blev udført et meget stort arbejde med at opgøre indkasseringer af forskud, og der gennemføres en meget nøje kontrol af de foranstaltninger, der skal iværksættes med henblik på disse indkasseringer. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen vil gerne understrege den indsats, der blev gjort for året 2003. Der blev udført et meget stort arbejde med at opgøre indkasseringer af forskud, og der gennemføres en meget nøje kontrol af de foranstaltninger, der skal iværksættes med henblik på disse indkasseringer.

| 22. | Midler, der er overført til EIB i 2003 (209 millioner euro), men også tidligere overførsler til andre internationale institutioner, og som modtageren ikke har anvendt 100 %, er ikke opført på balancens aktivside. |
| --- | --- |

22.

Midler, der er overført til EIB i 2003 (209 millioner euro), men også tidligere overførsler til andre internationale institutioner, og som modtageren ikke har anvendt 100 %, er ikke opført på balancens aktivside.

| 22. | Kommissionen mener, at disse bevægelser afspejler betalinger til eksterne aktører, der handler på Kommissionens vegne. Som sådan anser Kommissionen dem for at være faktiske betalinger og ikke kun interne likviditetsbevægelser mellem konti, der kontrolleres af EUF’s regnskabsfører. Kommissionen ønsker også at påpege, at de nærmere detaljer vedrørende udestående beløb for disse transaktioner pr. 31.12.2003 er angivet i tabel 4.2.3 i beretningen om den finansielle gennemførelse. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen mener, at disse bevægelser afspejler betalinger til eksterne aktører, der handler på Kommissionens vegne. Som sådan anser Kommissionen dem for at være faktiske betalinger og ikke kun interne likviditetsbevægelser mellem konti, der kontrolleres af EUF’s regnskabsfører. Kommissionen ønsker også at påpege, at de nærmere detaljer vedrørende udestående beløb for disse transaktioner pr. 31.12.2003 er angivet i tabel 4.2.3 i beretningen om den finansielle gennemførelse.

Fra og med 2005 vil sådanne transaktioner (forskud udbetalt til mellemled) som følge af indførelsen af regnskabsføring baseret på periodiseringsprincippet figurere som et aktiv på balancen i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 135, stk. 3, i finansforordningen for 9. EUF.

| 23. | Som reaktion på Rettens tidligere bemærkninger har Kommissionen i 2003 udarbejdet en opgørelse over udnyttelsen af de Stabex-midler, der er overført til lokale konti i modtagerlandene. Udbetalinger fra disse konti skal godkendes af delegationerne (jf. punkt 63-68). Ved udgangen af 2003 var de oplysninger, Kommissionen havde modtaget fra de berørte AVS-stater, endnu ikke fuldstændige. Retten mener, at Kommissionen bør medtage resultaterne af denne registrering, også selv om de ikke er fuldstændige, i sin beretning om den finansielle forvaltning og de detaljerede oplysninger om dem i bilagene til beretningerne om den økonomiske forvaltning. |
| --- | --- |

23.

Som reaktion på Rettens tidligere bemærkninger har Kommissionen i 2003 udarbejdet en opgørelse over udnyttelsen af de Stabex-midler, der er overført til lokale konti i modtagerlandene. Udbetalinger fra disse konti skal godkendes af delegationerne (jf. punkt 63-68). Ved udgangen af 2003 var de oplysninger, Kommissionen havde modtaget fra de berørte AVS-stater, endnu ikke fuldstændige. Retten mener, at Kommissionen bør medtage resultaterne af denne registrering, også selv om de ikke er fuldstændige, i sin beretning om den finansielle forvaltning og de detaljerede oplysninger om dem i bilagene til beretningerne om den økonomiske forvaltning.

| 23. | Kommissionen har indsamlet oplysninger for 80 % af de pågældende landes vedkommende og for 97 % af det samlede Stabex-beløb for 7. og 8. EUF. |
| --- | --- |

23.

Kommissionen har indsamlet oplysninger for 80 % af de pågældende landes vedkommende og for 97 % af det samlede Stabex-beløb for 7. og 8. EUF.

Kommissionen agter at udarbejde en fortegnelse med alle relevante oplysninger vedrørende lokale Stabex-konti. De lokale konti er, selv om Kommissionen skal kontrasignere dem, for at de kan bruges, ikke Kommissionens ejendom. Den detaljerede fortegnelse skal derfor inkluderes i beretningen om den finansielle forvaltning. Efter henstilling fra Retten er der indføjet en note om dette spørgsmål i balancen for regnskabsåret 2003.

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

| 24. | Bemærkningerne i revisionserklæringens punkt III bygger på en analyse af EUF's overvågnings- og kontrolsystemer, på en undersøgelse af en stikprøve af underliggende transaktioner samt på en analyse af den årlige aktivitetsrapport og erklæringen fra EuropeAids generaldirektør. Bemærkningerne i det følgende indeholder de væsentligste konklusioner af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

24.

Bemærkningerne i revisionserklæringens punkt III bygger på en analyse af EUF's overvågnings- og kontrolsystemer, på en undersøgelse af en stikprøve af underliggende transaktioner samt på en analyse af den årlige aktivitetsrapport og erklæringen fra EuropeAids generaldirektør. Bemærkningerne i det følgende indeholder de væsentligste konklusioner af denne undersøgelse.

Analyse af overvågnings- og kontrolsystemerne

Der er sket forbedringer i overvågnings- og kontrolsystemerne i Kommissionen

Iværksættelse af standarderne for intern kontrol

| 25. | EuropeAid, som er ansvarligt for gennemførelsen af EUF, fortsatte i 2003 indførelsen af de forskellige standarder for intern kontrol, som Kommissionen vedtog i 2001. Delegationernes indførelse af standarderne for intern kontrol sker parallelt med indførelsen af standarderne på centralt plan i Kommissionen og i takt med dekoncentrationsprocessen, som først vil være endeligt afsluttet ved udgangen af 2004. For så vidt angår de centrale tjenestegrene, kan Retten drage nedenstående konklusioner, som bl.a. bygger på resultaterne af den analyse af standarderne for intern kontrol, Kommissionens forskellige tjenestegrene har udført. |
| --- | --- |

25.

EuropeAid, som er ansvarligt for gennemførelsen af EUF, fortsatte i 2003 indførelsen af de forskellige standarder for intern kontrol, som Kommissionen vedtog i 2001. Delegationernes indførelse af standarderne for intern kontrol sker parallelt med indførelsen af standarderne på centralt plan i Kommissionen og i takt med dekoncentrationsprocessen, som først vil være endeligt afsluttet ved udgangen af 2004. For så vidt angår de centrale tjenestegrene, kan Retten drage nedenstående konklusioner, som bl.a. bygger på resultaterne af den analyse af standarderne for intern kontrol, Kommissionens forskellige tjenestegrene har udført.

standarder for intern kontrol

| 26. | Hvert enkelt generaldirektorat skulle indføre hensigtsmæssige overvågningsforanstaltninger, herunder i fornødent omfang en efterfølgende kontrol af en stikprøve af transaktioner. I 2003 blev der i EuropeAid oprettet et kontor for efterfølgende kontrol af den finansielle forvaltning. Det skal primært afsløre tilbagevendende fejl i systemerne til finansiel forvaltning og intern kontrol, og foreslå foranstaltninger til afhjælpning af konstaterede svagheder. Kontoret har udført dybtgående efterfølgende kontrol af ca. 1 800 risikotransaktioner. Det drejer sig om indtægtsordrer, restbeløb at inkassere, ikkeafregnede forskud, garantier og kautioner. Blandt de væsentligste konklusioner, kontoret for efterfølgende kontrol er nået frem til, er dets bemærkninger om kontrollerne af ikkeafviklede forskud og inkasseringerne. I forbindelse med EUF-projekterne blev der registreret forskud på over 400 millioner euro, der ikke var afregnet efter 18 måneder. I øvrigt blev de forskellige ansvarlige tjenestegrene opfordret til at behandle 27,5 millioner euro som restbeløb at inkassere. |
| --- | --- |

26.

Hvert enkelt generaldirektorat skulle indføre hensigtsmæssige overvågningsforanstaltninger, herunder i fornødent omfang en efterfølgende kontrol af en stikprøve af transaktioner. I 2003 blev der i EuropeAid oprettet et kontor for efterfølgende kontrol af den finansielle forvaltning. Det skal primært afsløre tilbagevendende fejl i systemerne til finansiel forvaltning og intern kontrol, og foreslå foranstaltninger til afhjælpning af konstaterede svagheder. Kontoret har udført dybtgående efterfølgende kontrol af ca. 1 800 risikotransaktioner. Det drejer sig om indtægtsordrer, restbeløb at inkassere, ikkeafregnede forskud, garantier og kautioner. Blandt de væsentligste konklusioner, kontoret for efterfølgende kontrol er nået frem til, er dets bemærkninger om kontrollerne af ikkeafviklede forskud og inkasseringerne. I forbindelse med EUF-projekterne blev der registreret forskud på over 400 millioner euro, der ikke var afregnet efter 18 måneder. I øvrigt blev de forskellige ansvarlige tjenestegrene opfordret til at behandle 27,5 millioner euro som restbeløb at inkassere.

hensigtsmæssige overvågningsforanstaltninger

| 26. | Forskudsbetalinger er en normal og regelmæssig måde til at sikre en effektiv gennemførelse af mange bistandsprojekter, og de kontrolleres. |
| --- | --- |

26.

Forskudsbetalinger er en normal og regelmæssig måde til at sikre en effektiv gennemførelse af mange bistandsprojekter, og de kontrolleres.

| 27. | Overvågningsforanstaltningen suppleres af et kontor for forudgående kontrol, der er oprettet som en midlertidig sikkerhedsforanstaltning. Kontoret er ikke i sig selv et element, der anbefales i standarderne for intern kontrol. Det startede sit arbejde i juni 2003 i det direktorat, der er anvisningsberettiget for EUF, og har undersøgt 540 transaktioner ud af i alt 5 261 (både forpligtelser og betalinger). De fejl, som kontoret for forudgående kontrol afslørede, er ikke væsentlige. |
| --- | --- |

27.

Overvågningsforanstaltningen suppleres af et kontor for forudgående kontrol, der er oprettet som en midlertidig sikkerhedsforanstaltning. Kontoret er ikke i sig selv et element, der anbefales i standarderne for intern kontrol. Det startede sit arbejde i juni 2003 i det direktorat, der er anvisningsberettiget for EUF, og har undersøgt 540 transaktioner ud af i alt 5 261 (både forpligtelser og betalinger). De fejl, som kontoret for forudgående kontrol afslørede, er ikke væsentlige.

| 28. | Ud over disse to kontorer er der også indført andre foranstaltninger til overvågning af transaktionerne, f.eks. opstilling af tjeklister til anvendelse på forpligtelserne og betalingerne, møder på tværs af afdelingerne og kontrolbesøg i delegationerne. Generelt er overvågningen mere omfattende end tidligere, men den er stadig ujævn. Skal den gøres mere produktiv, kræver det koordinering, så man kan få fastslået, hvilken form for kontrol der dækker hvilket aspekt ved de underliggende transaktioners lovlighed eller formelle rigtighed. |
| --- | --- |

28.

Ud over disse to kontorer er der også indført andre foranstaltninger til overvågning af transaktionerne, f.eks. opstilling af tjeklister til anvendelse på forpligtelserne og betalingerne, møder på tværs af afdelingerne og kontrolbesøg i delegationerne. Generelt er overvågningen mere omfattende end tidligere, men den er stadig ujævn. Skal den gøres mere produktiv, kræver det koordinering, så man kan få fastslået, hvilken form for kontrol der dækker hvilket aspekt ved de underliggende transaktioners lovlighed eller formelle rigtighed.

| 28. | EuropeAid arbejder fortsat på at styrke og rationalisere de eksisterende foranstaltninger yderligere. I den forbindelse er der i 2004 iværksat en harmonisering (finansiel vejledning, centraliseret efterfølgende kontrol, checkliste osv.). |
| --- | --- |

28.

EuropeAid arbejder fortsat på at styrke og rationalisere de eksisterende foranstaltninger yderligere. I den forbindelse er der i 2004 iværksat en harmonisering (finansiel vejledning, centraliseret efterfølgende kontrol, checkliste osv.).

| 29. | I overensstemmelse med standarderne for intern kontrol har EuropeAid også oprettet en intern revisionsenhed. I 2003 omfattede denne enheds revision af EUF en evaluering af arbejdsbyrden i delegationerne (et revisionsbesøg i Mali) og i Bruxelles i forbindelse med dekoncentrationen og af, hvordan gennemførelsen af standarderne for intern kontrol i det anvisningsberettigede direktorat skred frem. Desuden blev der udført et stort arbejde og på dette grundlag fastslået de væsentligste risici og svagheder ved EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer. I årsberetningen for regnskabsåret 2002 gjorde Retten opmærksom på nogle af disse risici og svagheder, navnlig dem, der var forbundet med kontrollerne af, at de arbejder og de leverancer og tjenesteydelser, EUF betalte, faktisk var blevet henholdsvis udført og leveret. |
| --- | --- |

29.

I overensstemmelse med standarderne for intern kontrol har EuropeAid også oprettet en intern revisionsenhed. I 2003 omfattede denne enheds revision af EUF en evaluering af arbejdsbyrden i delegationerne (et revisionsbesøg i Mali) og i Bruxelles i forbindelse med dekoncentrationen og af, hvordan gennemførelsen af standarderne for intern kontrol i det anvisningsberettigede direktorat skred frem. Desuden blev der udført et stort arbejde og på dette grundlag fastslået de væsentligste risici og svagheder ved EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer. I årsberetningen for regnskabsåret 2002 gjorde Retten opmærksom på nogle af disse risici og svagheder, navnlig dem, der var forbundet med kontrollerne af, at de arbejder og de leverancer og tjenesteydelser, EUF betalte, faktisk var blevet henholdsvis udført og leveret.

intern revisionsenhed

| 29. | Kommissionen er klar over, at forvaltningen af EUF-bevillinger indebærer visse risici. Indførelsen af systemer med styrket kontrol, overvågning og regelmæssig revision gør det muligt at mindske disse risici mest muligt. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen er klar over, at forvaltningen af EUF-bevillinger indebærer visse risici. Indførelsen af systemer med styrket kontrol, overvågning og regelmæssig revision gør det muligt at mindske disse risici mest muligt.

Hvad angår generaldirektørens årlige erklæring, er ingen af de konstaterede svagheder blevet anset for at være materielle.

Som Kommissionen anfører det i sit svar på punkt 30 i Rettens årsberetning for 2002, finder den, at kontrolsystemerne for EUF som helhed gør det muligt at sikre, at de underliggende transaktioner er lovlige og regelmæssige. Med dette system kan der gribes ind for at afhjælpe de lokale myndigheders eventuelle svagheder.

| 30. | Ved udgangen af 2002 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) introduceredes rapporterne om forvaltning og bistanden til tredjelande (EAMR) til formidling af ad hoc-oplysningerne om forvaltningen, og de blev endeligt indført i 2003. I disse rapporter sender delegationerne med dekoncentreret forvaltning Kommissionen i Bruxelles de væsentligste periodiske oplysninger om gennemførelsen, betalingerne og de eksterne revisioner af de største projekter. Delegationerne anvender et standardformat, som Kommissionen har udsendt. I marts 2004 havde Kommissionen imidlertid ikke modtaget alle EAMR'erne, selv om de skulle foreligge pr. 31. januar 2004. EAMR'erne er en kilde til ad hoc-oplysninger om forvaltningen for tjenestegrenene i Bruxelles og en del af grundlaget for den ansvarlige direktørs årlige rapport og dermed for generaldirektørens aktivitetsrapport og erklæring. |
| --- | --- |

30.

Ved udgangen af 2002 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) introduceredes rapporterne om forvaltning og bistanden til tredjelande (EAMR) til formidling af ad hoc-oplysningerne om forvaltningen, og de blev endeligt indført i 2003. I disse rapporter sender delegationerne med dekoncentreret forvaltning Kommissionen i Bruxelles de væsentligste periodiske oplysninger om gennemførelsen, betalingerne og de eksterne revisioner af de største projekter. Delegationerne anvender et standardformat, som Kommissionen har udsendt. I marts 2004 havde Kommissionen imidlertid ikke modtaget alle EAMR'erne, selv om de skulle foreligge pr. 31. januar 2004. EAMR'erne er en kilde til ad hoc-oplysninger om forvaltningen for tjenestegrenene i Bruxelles og en del af grundlaget for den ansvarlige direktørs årlige rapport og dermed for generaldirektørens aktivitetsrapport og erklæring.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

ad hoc-oplysningerne om forvaltningen

| 30. | Rapporterne om forvaltningen af bistanden til tredjelande (EAMR) er et informationsredskab vedrørende forvaltningen af ekstern bistand, som de dekoncentrerede delegationer fremsender til de kompetente direktører (ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede) i EuropeAid samt Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser og Generaldirektoratet for Udvikling. De udgør en af de informationskilder, direktørerne benytter til udarbejdelsen af deres aktivitetsrapporter til generaldirektøren. EAMR bruges ikke som sådan til at forberede generaldirektørens årlige rapport og erklæring. Desuden har delegationerne modtaget meget klare instrukser om, at udarbejdelsen af EAMR ikke fritager delegationschefen for ansvaret for rettidigt at underrette den pågældende direktør om specifikke problemer/spørgsmål, som henhører under direktørens kompetence i dennes egenskab af anvisningsberettiget for de bevillinger, delegationen forvalter. |
| --- | --- |

30.

Rapporterne om forvaltningen af bistanden til tredjelande (EAMR) er et informationsredskab vedrørende forvaltningen af ekstern bistand, som de dekoncentrerede delegationer fremsender til de kompetente direktører (ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede) i EuropeAid samt Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser og Generaldirektoratet for Udvikling. De udgør en af de informationskilder, direktørerne benytter til udarbejdelsen af deres aktivitetsrapporter til generaldirektøren. EAMR bruges ikke som sådan til at forberede generaldirektørens årlige rapport og erklæring. Desuden har delegationerne modtaget meget klare instrukser om, at udarbejdelsen af EAMR ikke fritager delegationschefen for ansvaret for rettidigt at underrette den pågældende direktør om specifikke problemer/spørgsmål, som henhører under direktørens kompetence i dennes egenskab af anvisningsberettiget for de bevillinger, delegationen forvalter.

| 31. | En af standarderne for intern kontrol vedrører indberetning af uregelmæssigheder. I 2003 er der sendt oplysninger til OLAF om tre tilfælde af formodet svig i forbindelse med EUF (Den Dominikanske Republik, Papua Ny Guinea og Sierra Leone). Delegationerne, som er tættere på støttemodtagerne, træffer oftere på uregelmæssigheder og er bedre informeret end de centrale tjenestegrene i Bruxelles. Derfor bør Kommissionen også fremover sørge for, at personalet er sig denne problematik bevidst. |
| --- | --- |

31.

En af standarderne for intern kontrol vedrører indberetning af uregelmæssigheder. I 2003 er der sendt oplysninger til OLAF om tre tilfælde af formodet svig i forbindelse med EUF (Den Dominikanske Republik, Papua Ny Guinea og Sierra Leone). Delegationerne, som er tættere på støttemodtagerne, træffer oftere på uregelmæssigheder og er bedre informeret end de centrale tjenestegrene i Bruxelles. Derfor bør Kommissionen også fremover sørge for, at personalet er sig denne problematik bevidst.

indberetning af uregelmæssigheder

Iværksættelse af handlingsplanerne

| 31. | I overensstemmelse med standarderne for intern kontrol underrettes delegationerne om den procedure, der skal følges, når der konstateres uregelmæssigheder eller opstår mistanke om svig, herunder også de kontakter, der skal tages med OLAF. Alt nyt personale og de tjenestemænd, der forbereder sig på udstationering i en delegation, deltager i det obligatoriske oplysningskursus om bekæmpelse af uregelmæssigheder. Dette kursus er også åbent for alle andre tjenestemænd. |
| --- | --- |

31.

I overensstemmelse med standarderne for intern kontrol underrettes delegationerne om den procedure, der skal følges, når der konstateres uregelmæssigheder eller opstår mistanke om svig, herunder også de kontakter, der skal tages med OLAF. Alt nyt personale og de tjenestemænd, der forbereder sig på udstationering i en delegation, deltager i det obligatoriske oplysningskursus om bekæmpelse af uregelmæssigheder. Dette kursus er også åbent for alle andre tjenestemænd.

| 32. | Ud over implementeringen af standarderne for intern kontrol undersøgte Retten også de handlingsplaner, der skal styrke overvågnings- og kontrolsystemerne. Grundlaget for handlingsplanerne er generaldirektøren for EuropeAids årlige aktivitetsrapport for 2002 eller de behov, der blev konstateret i 2003. |
| --- | --- |

32.

Ud over implementeringen af standarderne for intern kontrol undersøgte Retten også de handlingsplaner, der skal styrke overvågnings- og kontrolsystemerne. Grundlaget for handlingsplanerne er generaldirektøren for EuropeAids årlige aktivitetsrapport for 2002 eller de behov, der blev konstateret i 2003.

handlingsplaner

| 33. | Enheder i de centrale tjenester i Bruxelles yder delegationerne og de operationelle direktorater ad hoc-støtte i forbindelse med de eksterne revisioner. Disse enheder har udarbejdet standardretningslinjer, så revisionen af de finansierede projekter, som for langt de flestes vedkommende foretages af eksterne revisionsfirmaer, bliver harmoniseret. I den revisionsplan for 2003, Kommissionen i Bruxelles har opstillet, opereres der således med ca. 30 revisioner på EUF-området (rekvireret hos eksterne revisionsfirmaer), og det er relativt flere end i de tidligere år. Der er blevet indført et nyt it-redskab, CRIS Audit, som dog stadig kun fungerede delvis ved udgangen af 2003; med dette redskab kan de centrale tjenestegrene følge planlægningen af de eksterne revisioner og overvåge gennemførelsen af dem, men da Cris Audit ikke er forbundet med finansdatasystemet, kan det ikke anvendes til evaluering af revisionernes omfang. På længere sigt vil CRIS Audit blive udvidet, så det kommer til at omfatte samtlige delegationers revisionsaktiviteter. |
| --- | --- |

33.

Enheder i de centrale tjenester i Bruxelles yder delegationerne og de operationelle direktorater ad hoc-støtte i forbindelse med de eksterne revisioner. Disse enheder har udarbejdet standardretningslinjer, så revisionen af de finansierede projekter, som for langt de flestes vedkommende foretages af eksterne revisionsfirmaer, bliver harmoniseret. I den revisionsplan for 2003, Kommissionen i Bruxelles har opstillet, opereres der således med ca. 30 revisioner på EUF-området (rekvireret hos eksterne revisionsfirmaer), og det er relativt flere end i de tidligere år. Der er blevet indført et nyt it-redskab, CRIS Audit, som dog stadig kun fungerede delvis ved udgangen af 2003; med dette redskab kan de centrale tjenestegrene følge planlægningen af de eksterne revisioner og overvåge gennemførelsen af dem, men da Cris Audit ikke er forbundet med finansdatasystemet, kan det ikke anvendes til evaluering af revisionernes omfang. På længere sigt vil CRIS Audit blive udvidet, så det kommer til at omfatte samtlige delegationers revisionsaktiviteter.

ad

de eksterne revisioner

CRIS Audit

CRIS Audit

| 33. | Uafhængigt af de centrale tjenestegrenes revisionsplan omfatter delegationernes planer for 2003 pr. 1. juli 2004 i alt 192 revisioner. |
| --- | --- |

33.

Uafhængigt af de centrale tjenestegrenes revisionsplan omfatter delegationernes planer for 2003 pr. 1. juli 2004 i alt 192 revisioner.

Desuden blev systemet CRIS Audit i 2004 indført for EUF. Der findes dog allerede et rapporteringssystem for revisioner, som omfatter information vedrørende revisionernes gennemførelse (referencetermer, ordresedler, missioner, foreløbige rapporter osv.) og revisorernes vigtigste konklusioner.

| 34. | Uanset alle disse hjælpemidler er det stadig vanskeligt at fastslå, hvor megen ekstra sikkerhed de eksterne revisioner giver for, at EUF's underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Opfølgningen på konklusionerne af revisionerne er nemlig stadig ikke særlig effektiv, fordi de forskellige aktører anvender konklusionerne meget forskelligt. Efter at man er kommet så langt med standardiseringen af retningslinjerne, bør man nu koncentrere sig om at sikre, at der følges bedre op på konklusionerne af revisionerne. |
| --- | --- |

34.

Uanset alle disse hjælpemidler er det stadig vanskeligt at fastslå, hvor megen ekstra sikkerhed de eksterne revisioner giver for, at EUF's underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Opfølgningen på konklusionerne af revisionerne er nemlig stadig ikke særlig effektiv, fordi de forskellige aktører anvender konklusionerne meget forskelligt. Efter at man er kommet så langt med standardiseringen af retningslinjerne, bør man nu koncentrere sig om at sikre, at der følges bedre op på konklusionerne af revisionerne.

Opfølgningen på konklusionerne af revisionerne

| 34. | Niveauet for programmering og opfølgning af revisioner svarer til niveauet for forvaltningen af det projekt, der skal gøres til genstand for revision. Det gør det muligt at opnå en mere effektiv udnyttelse af resultaterne. |
| --- | --- |

34.

Niveauet for programmering og opfølgning af revisioner svarer til niveauet for forvaltningen af det projekt, der skal gøres til genstand for revision. Det gør det muligt at opnå en mere effektiv udnyttelse af resultaterne.

Kommissionen er enig i, at koordinationen af opfølgningen af revisionskonklusionerne skal forbedres, og den har derfor i 2004 indført et rapporteringssystem for denne opfølgning.

| 35. | Aktion 2 i sammenfatningen af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer for 2001 gik ud på, at der skulle foretages en analyse af de risici, der knytter sig til bistand til tredjelande. I 2003 har Kommissionen udarbejdet et arbejdspapir (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) om disse risici. Med analysen og de foranstaltninger, der anbefales heri, tages der højde for, at bistanden til tredjelande gennemføres på forskellige måder: ved centraliseret, decentraliseret, delt og fælles forvaltning. Denne velegnede risikoanalyse- og risikostyringsmetode bør nu anvendes på hvert enkelt bistandsinstrument og hver enkelt projekttype, så overvågnings- og kontrolsystemerne kan blive styrket mest muligt. |
| --- | --- |

35.

Aktion 2 i sammenfatningen af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer for 2001 gik ud på, at der skulle foretages en analyse af de risici, der knytter sig til bistand til tredjelande. I 2003 har Kommissionen udarbejdet et arbejdspapir (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) om disse risici. Med analysen og de foranstaltninger, der anbefales heri, tages der højde for, at bistanden til tredjelande gennemføres på forskellige måder: ved centraliseret, decentraliseret, delt og fælles forvaltning. Denne velegnede risikoanalyse- og risikostyringsmetode bør nu anvendes på hvert enkelt bistandsinstrument og hver enkelt projekttype, så overvågnings- og kontrolsystemerne kan blive styrket mest muligt.

analyse af de risici, der knytter sig til bistand til tredjelande

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 35. | Kommissionen vil tage hensyn til Rettens bemærkning. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen vil tage hensyn til Rettens bemærkning.

| 36. | Kontoret for efterfølgende kontrol af den finansielle forvaltning har i 2003 fulgt en specifik handlingsplan for at få nedbragt de kumulerede udestående fordringer på i alt 27,5 millioner euro. Der er tale om EUF's fordringer på tredjemand vedrørende projekter. Aktionen klarlagde fordelingen af ansvaret for disse inkasseringer mellem EUF's anvisningsberettigede og EUF's regnskabsfører. Der er mangler ved koordineringen mellem EUF's anvisningsberettigede og EUF's regnskabsfører, og Kommissionen har problemer med at anvende bestemmelserne om fordringer og inkasseringer. I øvrigt er der ikke vedtaget en procedure for afregning af de nye indtægtsordrer, som vil blive udstedt i forbindelse med projekterne i 2003 og de følgende regnskabsår. |
| --- | --- |

36.

Kontoret for efterfølgende kontrol af den finansielle forvaltning har i 2003 fulgt en specifik handlingsplan for at få nedbragt de kumulerede udestående fordringer på i alt 27,5 millioner euro. Der er tale om EUF's fordringer på tredjemand vedrørende projekter. Aktionen klarlagde fordelingen af ansvaret for disse inkasseringer mellem EUF's anvisningsberettigede og EUF's regnskabsfører. Der er mangler ved koordineringen mellem EUF's anvisningsberettigede og EUF's regnskabsfører, og Kommissionen har problemer med at anvende bestemmelserne om fordringer og inkasseringer. I øvrigt er der ikke vedtaget en procedure for afregning af de nye indtægtsordrer, som vil blive udstedt i forbindelse med projekterne i 2003 og de følgende regnskabsår.

en specifik handlingsplan

udestående fordringer

| 36. | Efter vedtagelsen af den specifikke handlingsplan indførte EUF's anvisningsberettigede og EUF's regnskabsfører i 2003 en mekanisme for kontrol af indtægtsordrer, som trods de specifikke vanskeligheder i indkasseringsproceduren inden for rammerne af EUF – navnlig i tilknytning til de gældende juridiske regler samt OLAS-edb-systemets funktion – har gjort det muligt at gøre betydelige fremskridt. Takket være en bedre koordination og et bedre samarbejde mellem de to tjenester er der ligeledes gjort fremskridt med henblik på at skabe nye operationelle OLAS-metoder til at lette kontrollen og afviklingen af indtægtsordrer. |
| --- | --- |

36.

Efter vedtagelsen af den specifikke handlingsplan indførte EUF's anvisningsberettigede og EUF's regnskabsfører i 2003 en mekanisme for kontrol af indtægtsordrer, som trods de specifikke vanskeligheder i indkasseringsproceduren inden for rammerne af EUF – navnlig i tilknytning til de gældende juridiske regler samt OLAS-edb-systemets funktion – har gjort det muligt at gøre betydelige fremskridt. Takket være en bedre koordination og et bedre samarbejde mellem de to tjenester er der ligeledes gjort fremskridt med henblik på at skabe nye operationelle OLAS-metoder til at lette kontrollen og afviklingen af indtægtsordrer.

Indførelsen i 2004 af et system for efterfølgende kontrol af transaktioner i EuropeAid vil gøre det muligt at lade problematikken med indtægtsordrer indgå i bredere og mere integrerede kontrolrammer som supplement til de almindelige aktiviteter, der udføres af de ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede for indkasseringer.

Dekoncentrationsprocessen, som skal gøre forvaltningen mere lokal, skulle ligeledes gøre det muligt at opnå en mere effektiv forvaltning af indtægtsordrerne.

Overvågnings- og kontrolsystemerne i AVS-staterne er generelt veludformede

| 37. | Systemerne til overvågning og kontrol af EUF bygger på et partnerskab mellem AVS-staterne og Europa-Kommissionen. For så vidt angår indgåelse af kontrakter og afholdelse af betalinger, er hovedaktørerne i dette partnerskab den nationale anvisningsberettigede — finans- eller udenrigsministeren — og lederen af delegationen. De støtter sig til kontroller foretaget af andre aktører, herunder AVS-staternes fagministerier, programforvaltningsenheder, kontrolbesøg finansieret over projekterne, bistandseksperter og eksterne eksperter, som f.eks. rådgivende ingeniører og revisorer fra den private sektor. |
| --- | --- |

37.

Systemerne til overvågning og kontrol af EUF bygger på et partnerskab mellem AVS-staterne og Europa-Kommissionen. For så vidt angår indgåelse af kontrakter og afholdelse af betalinger, er hovedaktørerne i dette partnerskab den nationale anvisningsberettigede — finans- eller udenrigsministeren — og lederen af delegationen. De støtter sig til kontroller foretaget af andre aktører, herunder AVS-staternes fagministerier, programforvaltningsenheder, kontrolbesøg finansieret over projekterne, bistandseksperter og eksterne eksperter, som f.eks. rådgivende ingeniører og revisorer fra den private sektor.

| 38. | Retten udførte stedlig revision i seks AVS-stater (Kenya, Mali, Mauretanien, Papua Ny Guinea, Salomonøerne og Senegal) for at undersøge deres systemer til overvågning og kontrol af EUF. Retten undersøgte desuden en stikprøve på stedet af endelige betalinger med Stabex-midler fra den lokale bankkonto, midlerne indbetales på, til støttemodtagerne under Stabex-programmerne. |
| --- | --- |

38.

Retten udførte stedlig revision i seks AVS-stater (Kenya, Mali, Mauretanien, Papua Ny Guinea, Salomonøerne og Senegal) for at undersøge deres systemer til overvågning og kontrol af EUF. Retten undersøgte desuden en stikprøve på stedet af endelige betalinger med Stabex-midler fra den lokale bankkonto, midlerne indbetales på, til støttemodtagerne under Stabex-programmerne.

| 39. | Systemerne til overvågning og kontrol af kontraktindgåelser og betalinger var som helhed veludformede i de besøgte AVS-stater, eftersom Retten kun i ganske få tilfælde konstaterede, at de gældende bestemmelser på området ikke var overholdt. |
| --- | --- |

39.

Systemerne til overvågning og kontrol af kontraktindgåelser og betalinger var som helhed veludformede i de besøgte AVS-stater, eftersom Retten kun i ganske få tilfælde konstaterede, at de gældende bestemmelser på området ikke var overholdt.

| 40. | Det fremgik af Rettens undersøgelse af, hvordan systemerne til overvågning og kontrol af betalingerne fungerede, at de nationale anvisningsberettigede, som i henhold til Cotonou-aftalen skal godkende og afholde EUF's udgifter, ikke i alle tilfælde sikrede sig, at de selv eller de andre aktører foretog de centrale kontroller af fakturaerne korrekt. Derfor blev bestemte centrale kontroller ikke foretaget, navnlig kontrol af, om det udførte arbejde og de ydede leverancer og tjenester var i overensstemmelse med kontrakterne, og om de finansielle klausuler i kontrakterne (om prisrevision, om hensigtsmæssige garantier, om anvendelse af korrekte valutakurser og om betaling af en del af kontrakten i euro og ikke i lokal valuta mv.) var overholdt. Delegationslederne, der skal godkende betalingsordrerne, skal rette op på forsømmelser fra de nationale anvisningsberettigedes side. I en række tilfælde havde de imidlertid ikke sikret sig, at disse centrale kontroller, herunder kontrollerne af de endelige modtageres anvendelse af Stabex-betalinger, var pålidelige. |
| --- | --- |

40.

Det fremgik af Rettens undersøgelse af, hvordan systemerne til overvågning og kontrol af betalingerne fungerede, at de nationale anvisningsberettigede, som i henhold til Cotonou-aftalen skal godkende og afholde EUF's udgifter, ikke i alle tilfælde sikrede sig, at de selv eller de andre aktører foretog de centrale kontroller af fakturaerne korrekt. Derfor blev bestemte centrale kontroller ikke foretaget, navnlig kontrol af, om det udførte arbejde og de ydede leverancer og tjenester var i overensstemmelse med kontrakterne, og om de finansielle klausuler i kontrakterne (om prisrevision, om hensigtsmæssige garantier, om anvendelse af korrekte valutakurser og om betaling af en del af kontrakten i euro og ikke i lokal valuta mv.) var overholdt. Delegationslederne, der skal godkende betalingsordrerne, skal rette op på forsømmelser fra de nationale anvisningsberettigedes side. I en række tilfælde havde de imidlertid ikke sikret sig, at disse centrale kontroller, herunder kontrollerne af de endelige modtageres anvendelse af Stabex-betalinger, var pålidelige.

| 40. | I de fleste AVS-lande finansierer EUF iværksættelsen af bistandsprogrammer hos de nationale anvisningsberettigede for at øge deres kontrol- og overvågningskapacitet betydeligt. |
| --- | --- |

40.

I de fleste AVS-lande finansierer EUF iværksættelsen af bistandsprogrammer hos de nationale anvisningsberettigede for at øge deres kontrol- og overvågningskapacitet betydeligt.

Som led i dekoncentrationen er delegationerne blevet styrket for fuldt ud at kunne varetage deres ansvarsområder.

| 41. | Delegationerne med dekoncentreret forvaltning anvender i dag tjeklister, når de anviser betalinger, og det er et stort fremskridt. I nogle tilfælde var det noteret på listen, at bestemte kontroller var foretaget, og at der ikke var konstateret unormale forhold, selv om det faktisk ikke var tilfældet (f.eks. havde en kontrahent ikke stillet en gyldig bankgaranti). |
| --- | --- |

41.

Delegationerne med dekoncentreret forvaltning anvender i dag tjeklister, når de anviser betalinger, og det er et stort fremskridt. I nogle tilfælde var det noteret på listen, at bestemte kontroller var foretaget, og at der ikke var konstateret unormale forhold, selv om det faktisk ikke var tilfældet (f.eks. havde en kontrahent ikke stillet en gyldig bankgaranti).

| 41. | Anvendelsen af kontrollister blev indført og formaliseret i løbet af 2002. Kommissionen arbejder på at forbedre kontrollen af anvendelsen af disse lister og af kontrolmissioner, og der er også iværksat uddannelsestiltag for tjenestemændene. |
| --- | --- |

41.

Anvendelsen af kontrollister blev indført og formaliseret i løbet af 2002. Kommissionen arbejder på at forbedre kontrollen af anvendelsen af disse lister og af kontrolmissioner, og der er også iværksat uddannelsestiltag for tjenestemændene.

| 42. | Opfølgningen på konklusionerne af og anbefalingerne fra de eksterne revisioner af projekterne er fortsat uensartet og begrænset, fordi revisionsberetningerne konstant er forsinkede, og fordi delegationerne i mange tilfælde mener, at de tjener et administrativt formål: Revisionsberetningerne anvendes i alt for mange tilfælde kun som dokumentation for, at et projekt er afsluttet, eller som dokumentation for yderligere betalinger til en forskudsforvaltning og giver ikke anledning til de nødvendige korrektioner. |
| --- | --- |

42.

Opfølgningen på konklusionerne af og anbefalingerne fra de eksterne revisioner af projekterne er fortsat uensartet og begrænset, fordi revisionsberetningerne konstant er forsinkede, og fordi delegationerne i mange tilfælde mener, at de tjener et administrativt formål: Revisionsberetningerne anvendes i alt for mange tilfælde kun som dokumentation for, at et projekt er afsluttet, eller som dokumentation for yderligere betalinger til en forskudsforvaltning og giver ikke anledning til de nødvendige korrektioner.

| 42. | Kommissionen ønsker at understrege, at: |
| --- | --- |

42.

Kommissionen ønsker at understrege, at:

| 1) | Der er gennemført mange finansielle revisioner af programoverslag ved foranstaltningens afslutning, da dette er en forudsætning for den endelige betaling. |
| --- | --- |

1)

Der er gennemført mange finansielle revisioner af programoverslag ved foranstaltningens afslutning, da dette er en forudsætning for den endelige betaling.

| 2) | De finansielle revisioner af støttekontrakterne bestilles af støttemodtageren i overensstemmelse med de præcise regler, der er angivet i kontrakterne (se også svaret på punkt 34). |
| --- | --- |

2)

De finansielle revisioner af støttekontrakterne bestilles af støttemodtageren i overensstemmelse med de præcise regler, der er angivet i kontrakterne (se også svaret på punkt 34).

| 43. | Kommissionen har bragt sig i en situation, hvor den ikke kan kontrollere anvendelsen af samtlige Stabex-midler, for den har accepteret, at de nationale anvisningsberettigede ikke aflægger regnskab herfor trods forpligtelsen hertil i den ændrede Lomé-konventions artikel 212. Retten konstaterede ved sine revisionsbesøg, at bevægelser på de lokale bankkonti, som Stabex-midlerne indsættes på, ikke var blevet godkendt af delegationslederen (Kenya og Mauretanien), eller at delegationslederen havde anvist overførsler, selv om hans navn ikke stod på den (ikke ajourførte) liste over underskriftsberettigede, som banken anvendte (Senegal). |
| --- | --- |

43.

Kommissionen har bragt sig i en situation, hvor den ikke kan kontrollere anvendelsen af samtlige Stabex-midler, for den har accepteret, at de nationale anvisningsberettigede ikke aflægger regnskab herfor trods forpligtelsen hertil i den ændrede Lomé-konventions artikel 212. Retten konstaterede ved sine revisionsbesøg, at bevægelser på de lokale bankkonti, som Stabex-midlerne indsættes på, ikke var blevet godkendt af delegationslederen (Kenya og Mauretanien), eller at delegationslederen havde anvist overførsler, selv om hans navn ikke stod på den (ikke ajourførte) liste over underskriftsberettigede, som banken anvendte (Senegal).

| 43. | I artikel 212 fastsættes det, at den nationale anvisningsberettigede skal fremlægge en rapport om modtagerlandets anvendelse af midlerne. Informationsstrømmen til Kommissionen har ikke været ensartet. På den baggrund og i lyset af Rettens anbefalinger blev der i 2003 indført en global oversigt, der skal gøre det muligt at foretage en fuldstændig opgørelse af disse midler. |
| --- | --- |

43.

I artikel 212 fastsættes det, at den nationale anvisningsberettigede skal fremlægge en rapport om modtagerlandets anvendelse af midlerne. Informationsstrømmen til Kommissionen har ikke været ensartet. På den baggrund og i lyset af Rettens anbefalinger blev der i 2003 indført en global oversigt, der skal gøre det muligt at foretage en fuldstændig opgørelse af disse midler.

Konklusion vedrørende overvågnings- og kontrolsystemerne

| 44. | Systemerne til overvågning og kontrol af EUF dækker et bredt spektrum af bestemmelser og mål. I regnskabsåret 2003 gik man i gang med at ændre disse systemer. Først når denne proces er ført til ende, kan det måles, i hvor høj grad systemerne giver sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Men på det nuværende stade er det nødvendigt med mere koordination, så man undgår at der kontrolleres dobbelt, og at områder, der indebærer store risici, ikke er dækket, herunder de områder, hvor Retten har konstateret anomalier. Det vil navnlig være nødvendigt at sørge for, at kontrolforanstaltningerne og Kommissionens forskellige kontroltjenesters konklusioner anvendes fuldt ud på delegationsplan. Endvidere bør der sikres intern kontrol i passende omfang af bevægelserne i Stabex-midlerne. |
| --- | --- |

44.

Systemerne til overvågning og kontrol af EUF dækker et bredt spektrum af bestemmelser og mål. I regnskabsåret 2003 gik man i gang med at ændre disse systemer. Først når denne proces er ført til ende, kan det måles, i hvor høj grad systemerne giver sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Men på det nuværende stade er det nødvendigt med mere koordination, så man undgår at der kontrolleres dobbelt, og at områder, der indebærer store risici, ikke er dækket, herunder de områder, hvor Retten har konstateret anomalier. Det vil navnlig være nødvendigt at sørge for, at kontrolforanstaltningerne og Kommissionens forskellige kontroltjenesters konklusioner anvendes fuldt ud på delegationsplan. Endvidere bør der sikres intern kontrol i passende omfang af bevægelserne i Stabex-midlerne.

| 44. | Som følge af registreringsarbejdet er Kommissionen i færd med at udarbejde nye, mere præcise retningslinjer for anvendelsen af Stabex-midlerne for at sikre en bedre kontrol af modtagernes anvendelse af de disponible restbeløb. |
| --- | --- |

44.

Som følge af registreringsarbejdet er Kommissionen i færd med at udarbejde nye, mere præcise retningslinjer for anvendelsen af Stabex-midlerne for at sikre en bedre kontrol af modtagernes anvendelse af de disponible restbeløb.

Revisionen af transaktionerne

| 45. | Retten undersøgte en stikprøve på 49 betalinger på grundlag af den dokumentation, der var tilgængelig i Kommissionen i Bruxelles og — hvor det var relevant — i delegationerne i AVS-staterne. Derudover blev yderligere 37 betalinger med tilhørende samlede og specifikke forpligtelser undersøgt under den stedlige revision i de seks AVS-stater, Retten havde udvalgt til revision. Sigtet var, at efterprøve, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne fungerede, navnlig kontrollen af, om de arbejder, leverancer og tjenesteydelser, som dokumentationen vedrørte, faktisk var udført. |
| --- | --- |

45.

Retten undersøgte en stikprøve på 49 betalinger på grundlag af den dokumentation, der var tilgængelig i Kommissionen i Bruxelles og — hvor det var relevant — i delegationerne i AVS-staterne. Derudover blev yderligere 37 betalinger med tilhørende samlede og specifikke forpligtelser undersøgt under den stedlige revision i de seks AVS-stater, Retten havde udvalgt til revision. Sigtet var, at efterprøve, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne fungerede, navnlig kontrollen af, om de arbejder, leverancer og tjenesteydelser, som dokumentationen vedrørte, faktisk var udført.

49

37

| 46. | For så vidt angår den direkte budgetstøtte (jf. punkt 19), giver retsgrundlaget for EUF mulighed for mange forskellige fortolkninger eller afvigelser. Derfor begrænser kontrollerne af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed sig til en efterprøvning af, om der er foretaget en fornuftig/rimelig/passende evaluering af de gældende betingelser. I forbindelse med vedtagelsen af de finansielle forpligtelser foretages der indledende evalueringer af, om hvert enkelt af kriterierne i Cotonou-aftalens artikel 61, stk. 2, overholdes, men de er ikke tilstrækkeligt formaliserede. En sådan formalisering, navnlig af kriteriet gennemsigtig, ansvarlig og effektiv forvaltning af de offentlige finanser, er absolut nødvendig, for ellers kan man ikke senere bedømme, om der er sket forbedringer i forvaltningen, hvilket er den grundlæggende betingelse for efterfølgende tildelinger af støtte. Kriterierne for senere frigørelser af midler er i vid udstrækning makroøkonomiske indikatorer, som kun til dels giver oplysninger om forvaltningen af de offentlige finanser. |
| --- | --- |

46.

For så vidt angår den direkte budgetstøtte (jf. punkt 19), giver retsgrundlaget for EUF mulighed for mange forskellige fortolkninger eller afvigelser. Derfor begrænser kontrollerne af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed sig til en efterprøvning af, om der er foretaget en fornuftig/rimelig/passende evaluering af de gældende betingelser. I forbindelse med vedtagelsen af de finansielle forpligtelser foretages der indledende evalueringer af, om hvert enkelt af kriterierne i Cotonou-aftalens artikel 61, stk. 2, overholdes, men de er ikke tilstrækkeligt formaliserede. En sådan formalisering, navnlig af kriteriet gennemsigtig, ansvarlig og effektiv forvaltning af de offentlige finanser, er absolut nødvendig, for ellers kan man ikke senere bedømme, om der er sket forbedringer i forvaltningen, hvilket er den grundlæggende betingelse for efterfølgende tildelinger af støtte. Kriterierne for senere frigørelser af midler er i vid udstrækning makroøkonomiske indikatorer, som kun til dels giver oplysninger om forvaltningen af de offentlige finanser.

| 46. | I forbindelse med vedtagelsen af finansielle forpligtelser inkluderer Kommissionen i de finansieringsforslag, den forelægger medlemsstaterne, systematisk en evaluering af den makroøkonomiske situation og de offentlige finanser, hvori der på grundlag af de nyeste oplysninger foretages en analyse af de emner og den problematik, der er omhandlet i kriterierne i artikel 61, stk. 2. Det skulle i princippet give de oplysninger, som er opstillet i punkt 3.4 i metodevejledningen for budgetstøtte, der blev udgivet i marts 2002. |
| --- | --- |

46.

I forbindelse med vedtagelsen af finansielle forpligtelser inkluderer Kommissionen i de finansieringsforslag, den forelægger medlemsstaterne, systematisk en evaluering af den makroøkonomiske situation og de offentlige finanser, hvori der på grundlag af de nyeste oplysninger foretages en analyse af de emner og den problematik, der er omhandlet i kriterierne i artikel 61, stk. 2. Det skulle i princippet give de oplysninger, som er opstillet i punkt 3.4 i metodevejledningen for budgetstøtte, der blev udgivet i marts 2002.

Desuden er det værd at fremhæve de overordnede principper, der gælder for udbetalingen af budgetstøttetrancher:

| — | for faste trancher: opretholdelse af den makroøkonomiske balance, som kontrolleres gennem et program med Bretton Woods-institutionerne |
| --- | --- |

—

for faste trancher: opretholdelse af den makroøkonomiske balance, som kontrolleres gennem et program med Bretton Woods-institutionerne

| — | for resultatbaserede eller variable trancher er indikatorerne forskellige: resultatrelaterede indikatorer (som afspejler gennemførelsen af fattigdomsbekæmpelsesstrategier), generelle indikatorer for budgetresultater (gennemførelsesniveau, betalingsfrister osv.), procesindikatorer i relation til sektorspecifikke reformer eller forvaltningen af de offentlige finanser. |
| --- | --- |

—

for resultatbaserede eller variable trancher er indikatorerne forskellige: resultatrelaterede indikatorer (som afspejler gennemførelsen af fattigdomsbekæmpelsesstrategier), generelle indikatorer for budgetresultater (gennemførelsesniveau, betalingsfrister osv.), procesindikatorer i relation til sektorspecifikke reformer eller forvaltningen af de offentlige finanser.

Kommissionen mener ligesom Retten, at det er vigtigt med en grundig og stringent overvågning af situationen med hensyn til de offentlige finanser i de lande, der modtager budgetstøtte. Rammerne for analyse af de offentlige finanser, som omfatter 28 indikatorer og er udarbejdet sammen med andre donorer som led i projektet “Public Expenditure and Financial Accountability”, er i 2004 blevet testet i flere AVS-stater med henblik på praktisk iværktagelse i 2005. Endelig har EuropeAid siden 2003 udviklet en skabelon for overvågningen af forvaltningen af de offentlige finanser, som gør det muligt for delegationerne at fremlægge en halvårlig rapport herom.

Finansielle forpligtelser

| 47. | Finansieringsaftalen mellem Kommissionen og AVS-staten/-staterne skal i henhold til artikel 17, stk. 2, i bilag IV til Cotonou-aftalen udarbejdes senest 60 dage efter, at Fællesskabets beslutningsorgan har truffet afgørelse. For Retten er de to parters undertegnelse af en finansieringsaftale det eneste bevis på, at finansieringsaftalen er udarbejdet. I en stikprøve på over hundrede nye forpligtelser fra 2003, næsten lige så mange som den samlede population af finansielle forpligtelser, der er opført i regnskabsåret, blev der i 82 % af tilfældene undertegnet en finansieringsaftale senest 60 dage efter, at afgørelsen var blevet truffet. For så vidt angår de resterende 18 %, blev der i 3 % (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) af det samlede antal tilfælde undertegnet en finansieringsaftale over 120 dage efter, at den oprindelige afgørelse blev truffet. Det er en forbedring i forhold til de tidligere regnskabsår. Alligevel bør Kommissionen angive, hvordan den vil sikre, at finansieringsaftalerne fremover udarbejdes inden for 60-dages-fristen. |
| --- | --- |

47.

Finansieringsaftalen mellem Kommissionen og AVS-staten/-staterne skal i henhold til artikel 17, stk. 2, i bilag IV til Cotonou-aftalen udarbejdes senest 60 dage efter, at Fællesskabets beslutningsorgan har truffet afgørelse. For Retten er de to parters undertegnelse af en finansieringsaftale det eneste bevis på, at finansieringsaftalen er udarbejdet. I en stikprøve på over hundrede nye forpligtelser fra 2003, næsten lige så mange som den samlede population af finansielle forpligtelser, der er opført i regnskabsåret, blev der i 82 % af tilfældene undertegnet en finansieringsaftale senest 60 dage efter, at afgørelsen var blevet truffet. For så vidt angår de resterende 18 %, blev der i 3 % (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) af det samlede antal tilfælde undertegnet en finansieringsaftale over 120 dage efter, at den oprindelige afgørelse blev truffet. Det er en forbedring i forhold til de tidligere regnskabsår. Alligevel bør Kommissionen angive, hvordan den vil sikre, at finansieringsaftalerne fremover udarbejdes inden for 60-dages-fristen.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 47. | Kravet om at finansieringsaftalen skal udarbejdes inden for 60 dage betyder ikke, at aftalen skal undertegnes. Kommissionen erkender imidlertid, at denne regel kræver, at der udvises omhu ved finansieringsafgørelsens gennemførelse. Dette er i øvrigt tilfældet i langt de fleste tilfælde, således som det fremgår af de procenttal, Retten henviser til. |
| --- | --- |

47.

Kravet om at finansieringsaftalen skal udarbejdes inden for 60 dage betyder ikke, at aftalen skal undertegnes. Kommissionen erkender imidlertid, at denne regel kræver, at der udvises omhu ved finansieringsafgørelsens gennemførelse. Dette er i øvrigt tilfældet i langt de fleste tilfælde, således som det fremgår af de procenttal, Retten henviser til.

I 99 % af tilfældene undertegnes finansieringsaftalerne af Kommissionen inden for 60 dage. De sjældne undtagelser er tilfælde (især direkte budgetstøtte), hvor det efter vedtagelsen af afgørelsen viser sig, at betingelserne for udarbejdelsen af finansieringsaftalen ikke er opfyldt; for at opretholde en god finansiel forvaltning er det nødvendigt at vente, indtil betingelserne på ny er opfyldt, før undertegnelsen kan finde sted.

Specifikke retlige forpligtelser

| 48. | Fejlene i de specifikke retlige forpligtelser var enkeltstående, der var ikke ret mange, og de var ikke særlig væsentlige. Det drejer sig om følgende: |
| --- | --- |

48.

Fejlene i de specifikke retlige forpligtelser var enkeltstående, der var ikke ret mange, og de var ikke særlig væsentlige. Det drejer sig om følgende:

| 48. | |
| --- | --- |

48.

| a) | Bestemte uregelmæssigheder forekom hyppigt ved aftalegarantierne: Der var ikke stillet garanti, garantierne dækkede ikke det fulde beløb, eller garantierne var stillet efter udløbet af fristerne i bestemmelserne |
| --- | --- |

a)

Bestemte uregelmæssigheder forekom hyppigt ved aftalegarantierne: Der var ikke stillet garanti, garantierne dækkede ikke det fulde beløb, eller garantierne var stillet efter udløbet af fristerne i bestemmelserne

| a) | Kommissionen har truffet foranstaltninger for at forbedre kontrollen med bankgarantier. Der er udviklet en specifik modul for bankgarantier i OLAS og sendt instruktioner til delegationerne. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har truffet foranstaltninger for at forbedre kontrollen med bankgarantier. Der er udviklet en specifik modul for bankgarantier i OLAS og sendt instruktioner til delegationerne.

Kommissionen tillader sig at pege på, at Retten ikke har konstateret nogen negative finansielle virkninger som følge af denne konstatering.

| b) | Der var stadig tilfælde, hvor aftalerne var blevet ændret væsentligt på et senere tidsunkt, så det faktiske endelige beløb oversteg det loft, de gældende bestemmelser fastsætter for ændringer |
| --- | --- |

b)

Der var stadig tilfælde, hvor aftalerne var blevet ændret væsentligt på et senere tidsunkt, så det faktiske endelige beløb oversteg det loft, de gældende bestemmelser fastsætter for ændringer

| c) | Det er praksis i en række delegationer at undertegne kontrakter, de har godkendt, uden at datere dem eller uden at forlange, at kontrahenterne og den nationale anvisningsberettigede daterer dem. Denne anomali gør det vanskeligt for delegationerne at sikre, at de gældende bestemmelser finder anvendelse i de tilfælde, hvor datoen for kontraktundertegnelsen er afgørende for, hvornår bestemmelserne finder anvendelse (når det f.eks. skal kontrolleres, at den nationale anvisningsberettigede først har godkendt kontrakten efter, at ordremodtageren har stillet garanti for kontraktens udførelse). |
| --- | --- |

c)

Det er praksis i en række delegationer at undertegne kontrakter, de har godkendt, uden at datere dem eller uden at forlange, at kontrahenterne og den nationale anvisningsberettigede daterer dem. Denne anomali gør det vanskeligt for delegationerne at sikre, at de gældende bestemmelser finder anvendelse i de tilfælde, hvor datoen for kontraktundertegnelsen er afgørende for, hvornår bestemmelserne finder anvendelse (når det f.eks. skal kontrolleres, at den nationale anvisningsberettigede først har godkendt kontrakten efter, at ordremodtageren har stillet garanti for kontraktens udførelse).

| c) | Kommissionen minder om, at delegationernes undertegnelse udgør et endossement af aftalen. Datoen for dette endossement har derfor ikke aftalemæssig værdi på samme måde som de kontraherende parters underskrift. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen minder om, at delegationernes undertegnelse udgør et endossement af aftalen. Datoen for dette endossement har derfor ikke aftalemæssig værdi på samme måde som de kontraherende parters underskrift.

Betalinger

| 49. | Substansfejlene i betalingerne var enkeltstående, der var ikke ret mange, og de var ikke særlig væsentlige. De vedrører følgende: |
| --- | --- |

49.

Substansfejlene i betalingerne var enkeltstående, der var ikke ret mange, og de var ikke særlig væsentlige. De vedrører følgende:

| a) | Der var afholdt betalinger, der ikke var i overensstemmelse med bestemmelserne i kontrakterne (for så vidt angik pris, betalingsmåde og arten og mængden af varer) |
| --- | --- |

a)

Der var afholdt betalinger, der ikke var i overensstemmelse med bestemmelserne i kontrakterne (for så vidt angik pris, betalingsmåde og arten og mængden af varer)

| b) | Der var refunderet udgifter, der ikke skulle refunderes, fordi de ikke var omfattet af kontrakten |
| --- | --- |

b)

Der var refunderet udgifter, der ikke skulle refunderes, fordi de ikke var omfattet af kontrakten

| c) | Der var refunderet udgifter, selv om ansøgeren ikke havde indsendt den dokumentation, som udtrykkeligt blev krævet i kontrakten |
| --- | --- |

c)

Der var refunderet udgifter, selv om ansøgeren ikke havde indsendt den dokumentation, som udtrykkeligt blev krævet i kontrakten

| d) | Der var afholdt betalinger for tjenesteydelser, arbejder eller varer, uden at der forinden var skaffet rimelig sikkerhed for den faktiske udførelse. |
| --- | --- |

d)

Der var afholdt betalinger for tjenesteydelser, arbejder eller varer, uden at der forinden var skaffet rimelig sikkerhed for den faktiske udførelse.

| 50. | Ud over disse fejl fandt Retten fejl, som forekom hyppigere og som vedrørte gennemførelsen af procedurerne. Det er vanskeligt at vurdere disse fejls eventuelle indvirkning på selve betalingernes substans (f.eks. eventuelle morarenter, hvis en frist for afregning med leverandører overskrides). |
| --- | --- |

50.

Ud over disse fejl fandt Retten fejl, som forekom hyppigere og som vedrørte gennemførelsen af procedurerne. Det er vanskeligt at vurdere disse fejls eventuelle indvirkning på selve betalingernes substans (f.eks. eventuelle morarenter, hvis en frist for afregning med leverandører overskrides).

| 50. | Kommissionen finder, at der i de seneste år er gjort store fremskridt med at mindske betalingsforsinkelserne. Kommissionen agter i øvrigt at videreføre disse bestræbelser og følge Rettens anbefalinger. |
| --- | --- |

50.

Kommissionen finder, at der i de seneste år er gjort store fremskridt med at mindske betalingsforsinkelserne. Kommissionen agter i øvrigt at videreføre disse bestræbelser og følge Rettens anbefalinger.

| 51. | En hyppigt forekommende uregelmæssighed ved procedurerne er, at rapporterne udarbejdes efter udløbet af den kontraktlige frist. Når sådanne rapporter omhandler gennemførelsen af projekterne, er forsinkelsen i mange tilfælde tegn på svagheder ved den finansielle forvaltning af projekterne. Drejer det sig om revisionskontrakter, begrænses den anvisningsberettigedes muligheder for at indføre effektive korrigerende foranstaltninger og overvågning i høj grad, hvis der går for lang tid, før revisionsberetningerne udarbejdes. Generelt bør senere betalinger være betingede af, at sådanne rapporter foreligger. |
| --- | --- |

51.

En hyppigt forekommende uregelmæssighed ved procedurerne er, at rapporterne udarbejdes efter udløbet af den kontraktlige frist. Når sådanne rapporter omhandler gennemførelsen af projekterne, er forsinkelsen i mange tilfælde tegn på svagheder ved den finansielle forvaltning af projekterne. Drejer det sig om revisionskontrakter, begrænses den anvisningsberettigedes muligheder for at indføre effektive korrigerende foranstaltninger og overvågning i høj grad, hvis der går for lang tid, før revisionsberetningerne udarbejdes. Generelt bør senere betalinger være betingede af, at sådanne rapporter foreligger.

| 51. | Hvad angår udarbejdelsen af de kontraktlige rapporter, påhviler det de kontraherende parter at fremlægge disse. Kommissionen gør alt, hvad den kan, for at modtage rapporterne rettidigt. Hvad angår revisionsrapporterne, er dette emne allerede omtalt under punkt 42. |
| --- | --- |

51.

Hvad angår udarbejdelsen af de kontraktlige rapporter, påhviler det de kontraherende parter at fremlægge disse. Kommissionen gør alt, hvad den kan, for at modtage rapporterne rettidigt. Hvad angår revisionsrapporterne, er dette emne allerede omtalt under punkt 42.

| 52. | Listen over de områder af den interne kontrol af EUF, det er vigtigst at få styrket, kan suppleres med andre anomalier, der vedrører behandlingen af bestemte betalinger eller bestemte indtægter: |
| --- | --- |

52.

Listen over de områder af den interne kontrol af EUF, det er vigtigst at få styrket, kan suppleres med andre anomalier, der vedrører behandlingen af bestemte betalinger eller bestemte indtægter:

| 52. | |
| --- | --- |

52.

| a) | Selv om betalingerne over de lokale Stabex-bankkonti ikke registreres i Kommissionens regnskab, skal de alligevel godkendes af både den lokale delegation og den nationale anvisningsberettigede. Nogle af disse betalinger var imidlertid ikke undertegnet af delegationen |
| --- | --- |

a)

Selv om betalingerne over de lokale Stabex-bankkonti ikke registreres i Kommissionens regnskab, skal de alligevel godkendes af både den lokale delegation og den nationale anvisningsberettigede. Nogle af disse betalinger var imidlertid ikke undertegnet af delegationen

| b) | For en række projekters vedkommende bogføres de bankrenter, der oppebæres på de likvide beholdninger ikke, disse renter skal imidlertid indgå i midlerne til de pågældende projekter. Denne anomali kunne afhjælpes ved egnet kontrol i form af afstemninger af bankkonti. |
| --- | --- |

b)

For en række projekters vedkommende bogføres de bankrenter, der oppebæres på de likvide beholdninger ikke, disse renter skal imidlertid indgå i midlerne til de pågældende projekter. Denne anomali kunne afhjælpes ved egnet kontrol i form af afstemninger af bankkonti.

| b) | Inden for rammerne af et programoverslag er det projektets regnskabsfører, som har ansvaret for at bogføre bankrenter. Ved hjælp af eksterne revisioner kan Kommissionen sikre sig, at der på dette område føres et korrekt regnskab. |
| --- | --- |

b)

Inden for rammerne af et programoverslag er det projektets regnskabsfører, som har ansvaret for at bogføre bankrenter. Ved hjælp af eksterne revisioner kan Kommissionen sikre sig, at der på dette område føres et korrekt regnskab.

Den årlige aktivitetsrapport og erklæring fra generaldirektøren for EuropeAid

| 53. | Den årlige aktivitetsrapport og erklæringen dækker både de aktiviteter, der finansieres over det almindelige budget, og dem, der finansieres over EUF, selv om disse områder har hvert sin finansforordning. I rapporten henvises der til EUF i forbindelse med nogle spørgsmål, men ikke i forbindelse med andre, hvad der gør det vanskeligt at vurdere, om og i hvor høj grad et spørgsmål, der tages op, eller et forbehold kan indvirke på EUF (f.eks. de 250 millioner i kontrakter, som forbeholdet vedrørende ngo-sammenslutningen vedrører). Rapporten ville efter Rettens opfattelse blive nemmere at læse, hvis oplysningerne om og vurderingerne af EUF i den årlige rapport og i selve erklæringen blev klarere formuleret. |
| --- | --- |

53.

Den årlige aktivitetsrapport og erklæringen dækker både de aktiviteter, der finansieres over det almindelige budget, og dem, der finansieres over EUF, selv om disse områder har hvert sin finansforordning. I rapporten henvises der til EUF i forbindelse med nogle spørgsmål, men ikke i forbindelse med andre, hvad der gør det vanskeligt at vurdere, om og i hvor høj grad et spørgsmål, der tages op, eller et forbehold kan indvirke på EUF (f.eks. de 250 millioner i kontrakter, som forbeholdet vedrørende ngo-sammenslutningen vedrører). Rapporten ville efter Rettens opfattelse blive nemmere at læse, hvis oplysningerne om og vurderingerne af EUF i den årlige rapport og i selve erklæringen blev klarere formuleret.

| 53. | Forbeholdet berører ikke EUF i og med, at alle de foranstaltninger, der er omfattet af instrumentet for fødevarehjælp, finansieres ved hjælp af midler fra EF-budgettet. |
| --- | --- |

53.

Forbeholdet berører ikke EUF i og med, at alle de foranstaltninger, der er omfattet af instrumentet for fødevarehjælp, finansieres ved hjælp af midler fra EF-budgettet.

Den årlige aktivitetsrapport omfatter generelt alle de aktiviteter, der forvaltes af den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede, og det er ikke formålet, at denne præsentation skal opdeles efter programmernes finansieringskilder. Oplysningerne om og vurderingen af kontrolsystemet samt erklæringen vedrører derfor systemets funktion som helhed, uden at der skelnes mellem budget og EUF. Rapporten er snarere koncentreret om aktivitetskonceptet (ABB), som går ud over de stramme rammer for sondringen mellem budget og EUF. Således dækker aktiviteten »forbindelser med AVS-landene og OLT« foranstaltninger, der er finansieret af midler både fra budgettet og fra EUF. Det skal ligeledes bemærkes, at rapporten i et særskilt afsnit indeholder en specifik præsentation af oplysninger opdelt efter aktivitetsbaseret budgettering.

Kommissionen vil tage hensyn til Rettens ønsker i det omfang, de årlige aktivitetsrapporters formål og format tillader det.

| 54. | Fordringer at konstatere og spørgsmålet om, om Stabex-midlerne er anvendt korrekt, svarer til et beløb, som sandsynligvis har væsentlig indvirkning på regnskabets kvalitet. Generaldirektøren burde derfor have taget forbehold med hensyn til disse områder (jf. punkt 21). |
| --- | --- |

54.

Fordringer at konstatere og spørgsmålet om, om Stabex-midlerne er anvendt korrekt, svarer til et beløb, som sandsynligvis har væsentlig indvirkning på regnskabets kvalitet. Generaldirektøren burde derfor have taget forbehold med hensyn til disse områder (jf. punkt 21).

| 54. | Når Stabex-midlerne er overført til modtagerlandene, tilhører de disse og er formelt ude af EUF’s regnskaber. Modtagerlandenes successive anvendelse af midlerne har derfor ingen formel indvirkning på EUF’s regnskaber. |
| --- | --- |

54.

Når Stabex-midlerne er overført til modtagerlandene, tilhører de disse og er formelt ude af EUF’s regnskaber. Modtagerlandenes successive anvendelse af midlerne har derfor ingen formel indvirkning på EUF’s regnskaber.

| 55. | Eftersom resultaterne af Stabex-opgørelsen er ufuldstændige (jf. punkt 23), havde generaldirektøren endnu ikke adgang til alle de oplysninger, han havde brug for i sin erklæring at kunne udtale sig om, om midlerne var anvendt til de fastsatte formål i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, og om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

55.

Eftersom resultaterne af Stabex-opgørelsen er ufuldstændige (jf. punkt 23), havde generaldirektøren endnu ikke adgang til alle de oplysninger, han havde brug for i sin erklæring at kunne udtale sig om, om midlerne var anvendt til de fastsatte formål i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, og om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

| 55. | Stabex-instrumentet var en mekanisme for hurtig udbetaling til at kompensere for fald i eksportindtægter fra de vigtigste landbrugsprodukter i AVS-landene. Stabex ophørte med Cotonou-aftalernes ikrafttræden i april 2003. De sidste overførsler, der skal gennemføres, vedrører derfor midler, for hvilke der allerede i de foregående år var truffet afgørelse om tildeling til modtagerstater, som opfyldte støttekriterierne. Der blev ikke foretaget nogen Stabex-overførsler i 2003. Generaldirektørens årlige erklæring vedrører året 2003. |
| --- | --- |

55.

Stabex-instrumentet var en mekanisme for hurtig udbetaling til at kompensere for fald i eksportindtægter fra de vigtigste landbrugsprodukter i AVS-landene. Stabex ophørte med Cotonou-aftalernes ikrafttræden i april 2003. De sidste overførsler, der skal gennemføres, vedrører derfor midler, for hvilke der allerede i de foregående år var truffet afgørelse om tildeling til modtagerstater, som opfyldte støttekriterierne. Der blev ikke foretaget nogen Stabex-overførsler i 2003. Generaldirektørens årlige erklæring vedrører året 2003.

EUF-regnskaberne indeholdt ikke oplysninger om modtagerlandenes anvendelse af Stabex-midlerne, da disse midler, når de først er overført til modtagerlandene inden for rammerne af »overførselsaftaler«, tilhører disse lande og formelt er ude af EUF’s regnskaber.

Modtagerstaterne (se svar på punkt 43) skal tilsende Kommissionen en rapport om anvendelsen af midlerne, og Kommissionen kan efter at have forelagt Ministerrådet (EF — AVS) sagen stille anvendelsen af afgørelser om nye overførsler i bero, så længe modtagerstaten ikke har meddelt de krævede oplysninger. Kommissionen har ikke fundet det berettiget at benytte denne mulighed på basis af de oplysninger, den hidtil har fået fra modtagerstaterne. Da de oplysninger, delegationerne har modtaget, imidlertid ikke er ensartede, fordi der ikke findes et harmoniseret indberetningssystem, indførte Kommissionen i 2003 en oversigt over disse midler med henblik på at gennemføre en kontrol uden for regnskabet og konsolidere alle de disponible oplysninger.

Udviklingen i overvågnings- og kontrolsystemerne

| 56. | Alle de ovenstående bemærkninger er blevet integreret i en tabel over indikatorer, der skal gøre det muligt at evaluere udviklingen i overvågnings- og kontrolsystemerne (jf.
  tabel 4
  ). |
| --- | --- |

56.

Alle de ovenstående bemærkninger er blevet integreret i en tabel over indikatorer, der skal gøre det muligt at evaluere udviklingen i overvågnings- og kontrolsystemerne (jf.
  tabel 4
  ).

tabel 4

Tabel 4 — EUF-DAS 2003: Potentielle indikatorer på grundlag af revisionen

| 1.   CENTRALE BEMÆRKNINGER — REAKTIONER |
| --- |
| | 2001 | 2002 | 2003 |
| Bemærkninger | Kommissionens svar | Bemærkninger | Foranstaltninger, der bør træffes | Bemærkninger | Foranstaltninger, der bør træffes |
| 1.1 | Forvaltningen af Stabex' likvide midler | Der mangler kontrol | Fremtidig korrespondance med banken om køb og salg af sikkerhed vil ikke blive slettet | Handelen reduceret kraftigt, men gevinst og tab ved handeler eller markedsværdien af aktierne pr. årets udgang vises ikke klart i regnskabet | Gevinst og tab ved handeler eller markedsværdien af aktierne pr. årets udgang bør vises klart i regnskabet | Gevinst og tab (i nogle tilfælde ganske betydelige) ved handeler og markedsværdien af aktierne pr. årets udgang vises i regnskabet | De anbefalede foranstaltninger er blevet truffet |
| 1.2 | Gennemførelsen af strukturtilpasningsstøtten | Retsgrundlaget giver ikke mulighed for nøje kontrol af lovlighed og formel rigtighed, fordi betingelserne ikke altid håndhæves strengt | Retsgrundlaget for EUF giver mulighed for afvigelser fra betingelserne | Da der mangler oplysninger om kvaliteten af forvaltningen af de offentlige finanser i AVS-staterne, kan Retten ikke udtale sig om udnyttelsen af den direkte budgetstøtte | Bedre information om forvaltningen af de offentlige finanser i AVS-staterne | Kommissionen har givet yderligere oplysninger om sin overvågning af forvaltningen af de offentlige finanser i AVS-staterne, blandt andet i rapporten om den finansielle forvaltning i regnskabsåret 2003 | Kommunikationen om dette vigtige emne bør fortsat forbedres |
| 1.3 | Risikovillig kapital - betalinger forvaltet af EIB | Højere rentesatser, end Lomé-konventionen tillader | Mener at have handlet korrekt, men vil i samråd med EIB efterprøve, om Lomé-konventionen anvendes korrekt | Højere rentesatser, end Lomé-konventionen tillader | Korrekt anvendelse af Lomé-konventionen | Ansvaret for forvaltningen af investeringsfaciliteten blev overført til EIB ved finansforordningen for den 9. EUF | Retten skal ikke længere udtale sig om dette spørgsmål i forbindelse med DAS'en |
| 1.4 | Prisrevisionsmekanismer | Prisrevisioner ikke fastsat i kontrakterne | Kommissionen vil give alle delegationerne en påmindelse for at undgå, at problemet opstår igen | Prisrevisioner betales fortsat uden et klart grundlag i kontrakterne | Udformningen og kontrollen af prisrevisionsklausulerne i kontrakterne bør forbedres | Gennemførelsen af prisrevisionsklausulerne giver fortsat i enkelte tilfælde problemer | Dette aspekt af kontraktgennemførelsen bør fortsat overvåges |
| 1.5 | De primære forpligtelsers faktiske niveau | Ansat for højt i regnskabet, fordi der ikke frigøres forpligtelser | Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at forbedre overvågningsprocedurerne | Regnskabet giver ikke et retvisende billede, fordi man ikke sørger for at få afsluttet forpligtelserne hurtigt | Forpligtelserne bør overvåges og hurtigt afsluttes | Kommissionen har foretaget en dybtgående undersøgelse af de problematiske uindfriede forpligtelser | De problematiske uindfriede forpligtelser bør fortsat gennemgås systematisk |
| 1.6 | Afregning af forskud og diverse tilbagebetalinger | Ingen bemærkninger | Ikke relevant | Regnskabet giver ikke et pålideligt billede af forskud og beløb at tilbagesøge | Manglen bør afhjælpes | Afregningen af over 18 mdr. gamle forskud (400 millioner euro) og inkasseringen af de beløb, der skal tilbagesøges (27,5 millioner euro), er dårligt organiseret | Procedurerne for konstatering, registrering og overvågning af forskud at afregne og af beløb at tilbagesøge bør effektiviseres |
| 1.7 | Rapporter om udnyttelsen af Stabex-midlerne og kontrollen af de endelige betalinger | Stabex-overførslerne er bogført som betalinger, selv om modtagerne endnu ikke har fået dem | Vil forbedre kvaliteten af de regnskabsmæssige oplysninger | Ingen oplysninger i regnskabet om udnyttelsen af Stabex-midlerne | Manglen bør afhjælpes, for Kommissionen er medansvarlig for udnyttelsen af disse midler | Kommissionen kan ikke kontrollere anvendelsen af Stabex-midlerne (artikel 212 i Lomé IV), og nogle bankoverførsler er ikke godkendt, som de bør | De nationale anvisningsberettigede bør anmodes om at indsende alle rapporterne om anvendelsen af Stabex, og den interne kontrol af bankoverførslerne bør styrkes |
| 2.   OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMER |
| | 2001 | 2002 | 2003 |
| GENNEMGANG AF FINANSIELLE REVISIONER |
| | Forekomst (a) | Forekomst (a) | Forekomst (a) |
| 2.1 | I mandatet er arten af ikke-støtteberettigede udgifter ikke defineret klart | hyppig | hyppig | lejlighedsvis |
| 2.2 | I revisionsberetningen sættes der ikke præcise tal på de reviderede udgifter og på støtteberettigede og ikke-støtteberettigede udgifter | hyppig | hyppig | lejlighedsvis |
| 2.3 | Ikke gjort tilstrækkeligt for at få tilbagesøgt ikke-støtteberettigede udgifter, som eksterne revisorer har identificeret | hyppig | hyppig | hyppig |
| INTERNE KONTROLSYSTEMER I BRUXELLES |
| | Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (b) | Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (b) | Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (b) |
| 2.4 | Faktisk gennemførelsesgrad for udvalgte interne kontrolstandarder, der gælder for de underliggende transaktioner | oplysningerne foreligger ikke | B | B/A |
| | INTERNE KONTROLSYSTEMER I 6 AVS-LANDE | | (34) | (35) |
| 2.5 | Samlet vurdering af udbuddene | oplysningerne foreligger ikke | B | B/A |
| 2.6 | Samlet vurdering af betalingerne | oplysningerne foreligger ikke | B | B/A |
| 2.7 | Samlet vurdering af revisionerne | oplysningerne foreligger ikke | B | B |
| 2.8 | Samlet vurdering af tilbagesøgningerne | oplysningerne foreligger ikke | C | C |
| 2.9 | Samlet vurdering af bogføringen | oplysningerne foreligger ikke | B | B/A |
| 2.10 | Samlet vurdering af alle de besøgte lande | oplysningerne foreligger ikke | B | B |
| (a) Hyppighed (forekomst)

  sjælden
  lejlighedsvis
  hyppig

  (b) Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

  A. Fungerer godt, få eller mindre forbedringer påkrævet
  B. Fungerer, men forbedringer nødvendige
  C. Fungerer ikke efter hensigten |

CENTRALE BEMÆRKNINGER — REAKTIONER

2001

2002

2003

Bemærkninger

Kommissionens svar

Bemærkninger

Foranstaltninger, der bør træffes

Bemærkninger

Foranstaltninger, der bør træffes

1.1

Forvaltningen af Stabex' likvide midler

Der mangler kontrol

Fremtidig korrespondance med banken om køb og salg af sikkerhed vil ikke blive slettet

Handelen reduceret kraftigt, men gevinst og tab ved handeler eller markedsværdien af aktierne pr. årets udgang vises ikke klart i regnskabet

Gevinst og tab ved handeler eller markedsværdien af aktierne pr. årets udgang bør vises klart i regnskabet

Gevinst og tab (i nogle tilfælde ganske betydelige) ved handeler og markedsværdien af aktierne pr. årets udgang vises i regnskabet

De anbefalede foranstaltninger er blevet truffet

1.2

Gennemførelsen af strukturtilpasningsstøtten

Retsgrundlaget giver ikke mulighed for nøje kontrol af lovlighed og formel rigtighed, fordi betingelserne ikke altid håndhæves strengt

Retsgrundlaget for EUF giver mulighed for afvigelser fra betingelserne

Da der mangler oplysninger om kvaliteten af forvaltningen af de offentlige finanser i AVS-staterne, kan Retten ikke udtale sig om udnyttelsen af den direkte budgetstøtte

Bedre information om forvaltningen af de offentlige finanser i AVS-staterne

Kommissionen har givet yderligere oplysninger om sin overvågning af forvaltningen af de offentlige finanser i AVS-staterne, blandt andet i rapporten om den finansielle forvaltning i regnskabsåret 2003

Kommunikationen om dette vigtige emne bør fortsat forbedres

1.3

Risikovillig kapital - betalinger forvaltet af EIB

Højere rentesatser, end Lomé-konventionen tillader

Mener at have handlet korrekt, men vil i samråd med EIB efterprøve, om Lomé-konventionen anvendes korrekt

Højere rentesatser, end Lomé-konventionen tillader

Korrekt anvendelse af Lomé-konventionen

Ansvaret for forvaltningen af investeringsfaciliteten blev overført til EIB ved finansforordningen for den 9. EUF

Retten skal ikke længere udtale sig om dette spørgsmål i forbindelse med DAS'en

1.4

Prisrevisionsmekanismer

Prisrevisioner ikke fastsat i kontrakterne

Kommissionen vil give alle delegationerne en påmindelse for at undgå, at problemet opstår igen

Prisrevisioner betales fortsat uden et klart grundlag i kontrakterne

Udformningen og kontrollen af prisrevisionsklausulerne i kontrakterne bør forbedres

Gennemførelsen af prisrevisionsklausulerne giver fortsat i enkelte tilfælde problemer

Dette aspekt af kontraktgennemførelsen bør fortsat overvåges

1.5

De primære forpligtelsers faktiske niveau

Ansat for højt i regnskabet, fordi der ikke frigøres forpligtelser

Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at forbedre overvågningsprocedurerne

Regnskabet giver ikke et retvisende billede, fordi man ikke sørger for at få afsluttet forpligtelserne hurtigt

Forpligtelserne bør overvåges og hurtigt afsluttes

Kommissionen har foretaget en dybtgående undersøgelse af de problematiske uindfriede forpligtelser

De problematiske uindfriede forpligtelser bør fortsat gennemgås systematisk

1.6

Afregning af forskud og diverse tilbagebetalinger

Ingen bemærkninger

Ikke relevant

Regnskabet giver ikke et pålideligt billede af forskud og beløb at tilbagesøge

Manglen bør afhjælpes

Afregningen af over 18 mdr. gamle forskud (400 millioner euro) og inkasseringen af de beløb, der skal tilbagesøges (27,5 millioner euro), er dårligt organiseret

Procedurerne for konstatering, registrering og overvågning af forskud at afregne og af beløb at tilbagesøge bør effektiviseres

1.7

Rapporter om udnyttelsen af Stabex-midlerne og kontrollen af de endelige betalinger

Stabex-overførslerne er bogført som betalinger, selv om modtagerne endnu ikke har fået dem

Vil forbedre kvaliteten af de regnskabsmæssige oplysninger

Ingen oplysninger i regnskabet om udnyttelsen af Stabex-midlerne

Manglen bør afhjælpes, for Kommissionen er medansvarlig for udnyttelsen af disse midler

Kommissionen kan ikke kontrollere anvendelsen af Stabex-midlerne (artikel 212 i Lomé IV), og nogle bankoverførsler er ikke godkendt, som de bør

De nationale anvisningsberettigede bør anmodes om at indsende alle rapporterne om anvendelsen af Stabex, og den interne kontrol af bankoverførslerne bør styrkes

OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMER

2001

2002

2003

GENNEMGANG AF FINANSIELLE REVISIONER

Forekomst (a)

Forekomst (a)

Forekomst (a)

2.1

I mandatet er arten af ikke-støtteberettigede udgifter ikke defineret klart

hyppig

hyppig

lejlighedsvis

2.2

I revisionsberetningen sættes der ikke præcise tal på de reviderede udgifter og på støtteberettigede og ikke-støtteberettigede udgifter

hyppig

hyppig

lejlighedsvis

2.3

Ikke gjort tilstrækkeligt for at få tilbagesøgt ikke-støtteberettigede udgifter, som eksterne revisorer har identificeret

hyppig

hyppig

hyppig

INTERNE KONTROLSYSTEMER I BRUXELLES

Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (b)

Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (b)

Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (b)

2.4

Faktisk gennemførelsesgrad for udvalgte interne kontrolstandarder, der gælder for de underliggende transaktioner

oplysningerne foreligger ikke

B

B/A

INTERNE KONTROLSYSTEMER I 6 AVS-LANDE

INTERNE KONTROLSYSTEMER I 6 AVS-LANDE

(34)

34

(35)

35

2.5

Samlet vurdering af udbuddene

oplysningerne foreligger ikke

B

B/A

2.6

Samlet vurdering af betalingerne

oplysningerne foreligger ikke

B

B/A

2.7

Samlet vurdering af revisionerne

oplysningerne foreligger ikke

B

B

2.8

Samlet vurdering af tilbagesøgningerne

oplysningerne foreligger ikke

C

C

2.9

Samlet vurdering af bogføringen

oplysningerne foreligger ikke

B

B/A

2.10

Samlet vurdering af alle de besøgte lande

oplysningerne foreligger ikke

B

B

(a) Hyppighed (forekomst)

(a) Hyppighed (forekomst)

sjælden

lejlighedsvis

hyppig

(b) Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

(b) Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

A. Fungerer godt, få eller mindre forbedringer påkrævet

B. Fungerer, men forbedringer nødvendige

C. Fungerer ikke efter hensigten

KAPITEL III — OPFØLGNING PÅ TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

Opførelse af EUF på budgettet

Rettens tidligere bemærkninger

| 57. | Retten har flere gange fremsat bemærkninger om, hvor vanskeligt det er at gennemføre flere på hinanden følgende EUF, og overvejet muligheden for at opføre EUF på budgettet (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Kommissionen forpligtede sig til at forelægge en meddelelse i 2003 om de eventuelle fordele og ulemper ved EUF-budgetteringen (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Ifølge Kommissionen kunne opførelsen på budgettet, som også Europa-Parlamentet længe har været tilhænger af, være en løsning på de overgangsproblemer, som opstår igen og igen i forbindelse med iværksættelsen af nye EUF; den ville også give mulighed for en kontinuerlig gennemførelse af de aftaler, der er indgået med AVS-landene. |
| --- | --- |

57.

Retten har flere gange fremsat bemærkninger om, hvor vanskeligt det er at gennemføre flere på hinanden følgende EUF, og overvejet muligheden for at opføre EUF på budgettet (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Kommissionen forpligtede sig til at forelægge en meddelelse i 2003 om de eventuelle fordele og ulemper ved EUF-budgetteringen (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Ifølge Kommissionen kunne opførelsen på budgettet, som også Europa-Parlamentet længe har været tilhænger af, være en løsning på de overgangsproblemer, som opstår igen og igen i forbindelse med iværksættelsen af nye EUF; den ville også give mulighed for en kontinuerlig gennemførelse af de aftaler, der er indgået med AVS-landene.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 57. | Kommissionen er ganske rigtigt af den opfattelse, at opførelsen på budgettet kunne være en løsning på problemerne med overgangen mellem de forskellige EUF, men minder om, at dette ikke er den eneste grund til, at en budgettering vil være hensigtsmæssig (ensartede procedurer, budgetmæssig gennemskuelighed, afskaffelse af proceduren med forhandling og ratifikation med alle de frister, det indebærer). Der henvises til Kommissionens svar på punkt 12. |
| --- | --- |

57.

Kommissionen er ganske rigtigt af den opfattelse, at opførelsen på budgettet kunne være en løsning på problemerne med overgangen mellem de forskellige EUF, men minder om, at dette ikke er den eneste grund til, at en budgettering vil være hensigtsmæssig (ensartede procedurer, budgetmæssig gennemskuelighed, afskaffelse af proceduren med forhandling og ratifikation med alle de frister, det indebærer). Der henvises til Kommissionens svar på punkt 12.

Udviklingen på området

| 58. | Den 8. oktober 2003 vedtog Kommissionen en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »Gennemførelse af fuld integration af AVS-landene i EU's budget«, hvori den opstiller en række argumenter for opførelse af EUF på budgettet. Alle de berørte parter (navnlig AVS-landene) undersøger omhyggeligt spørgsmålet. Europa-Parlamentet har allerede erklæret sig for tilhænger af, at opførelsen på budgettet indføres hurtigt (jf. punkt 42 i betænkningen om decharge for regnskabsåret 2002). |
| --- | --- |

58.

Den 8. oktober 2003 vedtog Kommissionen en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »Gennemførelse af fuld integration af AVS-landene i EU's budget«, hvori den opstiller en række argumenter for opførelse af EUF på budgettet. Alle de berørte parter (navnlig AVS-landene) undersøger omhyggeligt spørgsmålet. Europa-Parlamentet har allerede erklæret sig for tilhænger af, at opførelsen på budgettet indføres hurtigt (jf. punkt 42 i betænkningen om decharge for regnskabsåret 2002).

| 58. | Kommissionen har flere gange foreslået, at EUF opføres på budgettet. På baggrund af EU's udvidelse og de afgørelser, der skal træffes om de finansielle overslag for 2007-2013, vil det navnlig være hensigtsmæssigt, at EUF opføres på budgettet fra og med 2007/2008. |
| --- | --- |

58.

Kommissionen har flere gange foreslået, at EUF opføres på budgettet. På baggrund af EU's udvidelse og de afgørelser, der skal træffes om de finansielle overslag for 2007-2013, vil det navnlig være hensigtsmæssigt, at EUF opføres på budgettet fra og med 2007/2008.

Inddragelse af AVS-landenes overordnede revisionsorganer i kontrollen af EUF

Rettens tidligere bemærkninger

| 59. | Inden for rammerne af undersøgelsen af, hvordan de tidligere EUF er blevet forvaltet (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), har Retten, Parlamentet og Rådet understreget, at oprettelse af og støtte til stærke, effektive og uafhængige overordnede revisionsorganer (OR) kan være af den allerstørste betydning for at højne kvaliteten af forvaltningen af de offentlige finanser i AVS-landene og navnlig kvaliteten af kontrollen af de EUF-finansierede foranstaltninger. |
| --- | --- |

59.

Inden for rammerne af undersøgelsen af, hvordan de tidligere EUF er blevet forvaltet (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), har Retten, Parlamentet og Rådet understreget, at oprettelse af og støtte til stærke, effektive og uafhængige overordnede revisionsorganer (OR) kan være af den allerstørste betydning for at højne kvaliteten af forvaltningen af de offentlige finanser i AVS-landene og navnlig kvaliteten af kontrollen af de EUF-finansierede foranstaltninger.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 59-60. | Den direkte støtte til overordnede revisionsorganer (OR) ydes i form af projekter uden for rammerne af finansieringsaftaler om budgetstøtte, men også gennem punktuelle tekniske bistandsforanstaltninger finansieret af posterne for institutionel støtte (forvaltet efter EUF-procedurerne), som i hver enkelt finansieringsaftale om budgetstøtte supplerer de midler, der er afsat hertil. Kommissionen har ajourført oplysningerne i bilag 6, således at de nu også omfatter ovennævnte punktuelle foranstaltninger. Det fremgår heraf, at der i øjeblikket ydes direkte støtte — uanset finansieringskilde — i 9 lande, og at mulighederne for direkte støtte er ved at blive undersøgt i 7 andre lande. |
| --- | --- |

59-60.

Den direkte støtte til overordnede revisionsorganer (OR) ydes i form af projekter uden for rammerne af finansieringsaftaler om budgetstøtte, men også gennem punktuelle tekniske bistandsforanstaltninger finansieret af posterne for institutionel støtte (forvaltet efter EUF-procedurerne), som i hver enkelt finansieringsaftale om budgetstøtte supplerer de midler, der er afsat hertil. Kommissionen har ajourført oplysningerne i bilag 6, således at de nu også omfatter ovennævnte punktuelle foranstaltninger. Det fremgår heraf, at der i øjeblikket ydes direkte støtte — uanset finansieringskilde — i 9 lande, og at mulighederne for direkte støtte er ved at blive undersøgt i 7 andre lande.

| — | Når Kommissionen ikke direkte støtter et OR, er ansvaret herfor ofte blevet overladt til en anden bistandsdonor efter et samråd, som Kommissionen har deltaget i. |
| --- | --- |

—

Når Kommissionen ikke direkte støtter et OR, er ansvaret herfor ofte blevet overladt til en anden bistandsdonor efter et samråd, som Kommissionen har deltaget i.

| — | Støtten til OR antager også en indirekte form, i og med at der i finansieringsaftalerne i forbindelse med budgetstøtte anføres betingelser og/eller indikatorer for tiltag med henblik på at styrke disse institutioners status og midler. |
| --- | --- |

—

Støtten til OR antager også en indirekte form, i og med at der i finansieringsaftalerne i forbindelse med budgetstøtte anføres betingelser og/eller indikatorer for tiltag med henblik på at styrke disse institutioners status og midler.

| — | Kommissionen vil desuden, når det er muligt, inddrage OR i evalueringerne af de offentlige finanser. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil desuden, når det er muligt, inddrage OR i evalueringerne af de offentlige finanser.

Kommissionen har til hensigt at forelægge et forslag med sigte på at systematisere og strukturere sin støtte til OR bedre. En sådan støtte skal ydes inden for rammerne af de handlingsplaner, der indgår i de enkelte AVS-landes egne reformprogrammer for de offentlige finanser, og i samråd med alle de parter, der er involveret i budgetstøtten, herunder navnlig medlemsstaterne.

Udviklingen på området

| 60. | Kommissionen anførte, at den var enig i denne analyse og arbejdede for denne udvikling, men erklærede samtidig, at det var et nyt område for den, der var politisk følsomt, og at den derfor ville gå gradvist frem (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Som reaktion på Parlamentets anmodning (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) om detaljerede oplysninger om EUF-finansieringer til støtte for OR forelagde Kommissionen i bilag 5 til sin rapport om finansforvaltningen i regnskabsåret 2003 en liste over 14 projekter, som blandt andet omfattede støtte til offentlige kontrolstrukturer. Retten konstaterer, at disse projekter givetvis er nyttige. De vedrører hovedsagelig en styrkelse af finansministerierne, i nogle tilfælde af deres interne kontrolstrukturer. Men kun et eller to har som hovedformål en styrkelse af OR. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen anførte, at den var enig i denne analyse og arbejdede for denne udvikling, men erklærede samtidig, at det var et nyt område for den, der var politisk følsomt, og at den derfor ville gå gradvist frem (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Som reaktion på Parlamentets anmodning (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) om detaljerede oplysninger om EUF-finansieringer til støtte for OR forelagde Kommissionen i bilag 5 til sin rapport om finansforvaltningen i regnskabsåret 2003 en liste over 14 projekter, som blandt andet omfattede støtte til offentlige kontrolstrukturer. Retten konstaterer, at disse projekter givetvis er nyttige. De vedrører hovedsagelig en styrkelse af finansministerierne, i nogle tilfælde af deres interne kontrolstrukturer. Men kun et eller to har som hovedformål en styrkelse af OR.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

Kontrollen af Stabex-midlerne

Rettens tidligere bemærkninger

| 61. | Revisionsretten har flere gange (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) fremsat bemærkninger om Stabex-midlerne. I alle disse bemærkninger understregede den, at der ikke var nogen hensigtsmæssig regnskabsmæssig kontrol, på grundlag af hvilken det kunne afgøres, hvornår disse midler var udnyttet fuldt ud, og hvordan de var blevet anvendt. |
| --- | --- |

61.

Revisionsretten har flere gange (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) fremsat bemærkninger om Stabex-midlerne. I alle disse bemærkninger understregede den, at der ikke var nogen hensigtsmæssig regnskabsmæssig kontrol, på grundlag af hvilken det kunne afgøres, hvornår disse midler var udnyttet fuldt ud, og hvordan de var blevet anvendt.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 61. | Så snart Stabex-midlerne er overført til modtagerlandene, tilhører de disse og optræder derfor ikke længere i EUF’s regnskaber, selv om delegationerne fortsat fører nøje kontrol med deres anvendelse. Kommissionen udarbejdede i 2003 en oversigt over midlerne for at gennemføre en kontrol uden for regnskabet. |
| --- | --- |

61.

Så snart Stabex-midlerne er overført til modtagerlandene, tilhører de disse og optræder derfor ikke længere i EUF’s regnskaber, selv om delegationerne fortsat fører nøje kontrol med deres anvendelse. Kommissionen udarbejdede i 2003 en oversigt over midlerne for at gennemføre en kontrol uden for regnskabet.

Fra og med 9. EUF findes Stabex-instrumentet ikke længere, og Flex-instrumentet, som er forudset i Cotonou-aftalen, er fuldt ud integreret i EUF’s standardiserede regnskabssystem. De problemer, Retten har indkredset, vil derfor ikke længere forekomme (se Kommissionens svar på punkt 68).

| 62. | Samarbejdskontoret EuropeAid har for nylig henvist til, at AVS-landene først kunne anvende Stabex-midlerne, når specifikke betingelser var opfyldt, og kun efter aftale med det, og at det ville træffe foranstaltninger til at sikre kontrol af og tilbagemelding om midlerne (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). |
| --- | --- |

62.

Samarbejdskontoret EuropeAid har for nylig henvist til, at AVS-landene først kunne anvende Stabex-midlerne, når specifikke betingelser var opfyldt, og kun efter aftale med det, og at det ville træffe foranstaltninger til at sikre kontrol af og tilbagemelding om midlerne (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43).

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 62. | På grundlag af analysen af den oversigt over anvendelsen af Stabex-midler pr. 31.december.2003, som delegationerne fremsendte, vil der blive indført mere detaljerede og præcise standardprocedurer og -formater før udgangen af regnskabsåret 2004, som skulle være fuldt ud operationelle i 2005. |
| --- | --- |

62.

På grundlag af analysen af den oversigt over anvendelsen af Stabex-midler pr. 31.december.2003, som delegationerne fremsendte, vil der blive indført mere detaljerede og præcise standardprocedurer og -formater før udgangen af regnskabsåret 2004, som skulle være fuldt ud operationelle i 2005.

Udviklingen på området

| 63. | Kommissionen fik i 2003 udarbejdet en opgørelse over alle de Stabex-midler, der indtil da var overført til AVS-staterne, og som delvis henstod som uanvendte på bankkonti ved udgangen af 2002. På grundlag af disse oplysninger, som stadig var ufuldstændige ved forelæggelsen af det endelige regnskab for 2003, kunne den for første gang i lang tid give et skøn over det samlede beløb, modtagerstaterne endnu ikke havde anvendt, nemlig ca. 700 millioner euro. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen fik i 2003 udarbejdet en opgørelse over alle de Stabex-midler, der indtil da var overført til AVS-staterne, og som delvis henstod som uanvendte på bankkonti ved udgangen af 2002. På grundlag af disse oplysninger, som stadig var ufuldstændige ved forelæggelsen af det endelige regnskab for 2003, kunne den for første gang i lang tid give et skøn over det samlede beløb, modtagerstaterne endnu ikke havde anvendt, nemlig ca. 700 millioner euro.

| 63. | På grundlag af de oplysninger, der den 1. juli 2004 forelå fra 80 % af de pågældende lande, og som dækkede 97 % af det samlede Stabex-beløb under 7. og 8. EUF, manglede modtagerlandene endnu at disponere over ca. 700 mio. EUR pr. 31. december 2003. |
| --- | --- |

63.

På grundlag af de oplysninger, der den 1. juli 2004 forelå fra 80 % af de pågældende lande, og som dækkede 97 % af det samlede Stabex-beløb under 7. og 8. EUF, manglede modtagerlandene endnu at disponere over ca. 700 mio. EUR pr. 31. december 2003.

| 64. | Selv om disse midler er blevet overført til modtagerlandene og formelt er udgået af EUF-regnskaberne, er Kommissionen stadig medansvarlig for dem, og dens delegeredes underskrift på de endelige betalinger sikrer dens fortsatte kontrol af, at midlerne anvendes forsvarligt. Som et led i revisionen med henblik på revisionserklæringen undersøgte Retten dette særlige aspekt ved Kommissionens forvaltning. Stabex-midlerne er under normale forhold beregnet på produktive investeringer inden for det område, der er ramt af det fald i eksportindtægter, der ligger til grund for afgørelsen om overførsel (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), men de anvendes undertiden efter aftale til støtte til foranstaltninger, der tilsyneladende ikke har forbindelse med det pågældende område (f.eks. blev 50 millioner euro i målrettet budgetstøtte til Kenya, bl.a. til dækning af lærerlønninger, finansieret over kompensationen for tab af kenyanske kaffeeksportindtægter). |
| --- | --- |

64.

Selv om disse midler er blevet overført til modtagerlandene og formelt er udgået af EUF-regnskaberne, er Kommissionen stadig medansvarlig for dem, og dens delegeredes underskrift på de endelige betalinger sikrer dens fortsatte kontrol af, at midlerne anvendes forsvarligt. Som et led i revisionen med henblik på revisionserklæringen undersøgte Retten dette særlige aspekt ved Kommissionens forvaltning. Stabex-midlerne er under normale forhold beregnet på produktive investeringer inden for det område, der er ramt af det fald i eksportindtægter, der ligger til grund for afgørelsen om overførsel (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), men de anvendes undertiden efter aftale til støtte til foranstaltninger, der tilsyneladende ikke har forbindelse med det pågældende område (f.eks. blev 50 millioner euro i målrettet budgetstøtte til Kenya, bl.a. til dækning af lærerlønninger, finansieret over kompensationen for tab af kenyanske kaffeeksportindtægter).

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 64. | Generelt er langt hovedparten af Stabex-midlerne blevet tildelt til befolkninger i landdistrikter. I tilfældet med Kenya og den sidste udbetaling af 50 mio. EUR som målrettet budgetstøtte vedrører de planlagte foranstaltninger specifikt geografiske regioner, som er ramt af den form for indtægtstab, der ligger til grund for tildelingen af Stabex-midler. |
| --- | --- |

64.

Generelt er langt hovedparten af Stabex-midlerne blevet tildelt til befolkninger i landdistrikter. I tilfældet med Kenya og den sidste udbetaling af 50 mio. EUR som målrettet budgetstøtte vedrører de planlagte foranstaltninger specifikt geografiske regioner, som er ramt af den form for indtægtstab, der ligger til grund for tildelingen af Stabex-midler.

| 65. | Generelt er kontrollen og den regnskabsmæssige opfølgning af Stabex-midlerne præget af mangel på konsekvens, og det er en stor del af forklaringen på, at det var så vanskeligt for Kommissionen igen at få kontrol over de regnskabsmæssige oplysninger om midlerne. F.eks. bogføres og anvendes renteafkastet af dem undertiden ikke i overensstemmelse med reglerne (bl.a. i Papua Ny Guinea og på Salomonøerne, hvor renter ikke var registreret i regnskabet, men anvendt til dækning af udgifter, der ikke var nogen begrundelse for overhovedet). |
| --- | --- |

65.

Generelt er kontrollen og den regnskabsmæssige opfølgning af Stabex-midlerne præget af mangel på konsekvens, og det er en stor del af forklaringen på, at det var så vanskeligt for Kommissionen igen at få kontrol over de regnskabsmæssige oplysninger om midlerne. F.eks. bogføres og anvendes renteafkastet af dem undertiden ikke i overensstemmelse med reglerne (bl.a. i Papua Ny Guinea og på Salomonøerne, hvor renter ikke var registreret i regnskabet, men anvendt til dækning af udgifter, der ikke var nogen begrundelse for overhovedet).

| 65. | Som følge af udarbejdelsen af oversigter, der blev iværksat i 2003, udarbejder Kommissionen nye retningslinjer, som er mere præcise og detaljerede, for anvendelsen af Stabex-midler med henblik på at sikre den bedst mulige opfølgning og en bedre udnyttelse af de resterende disponible midler. |
| --- | --- |

65.

Som følge af udarbejdelsen af oversigter, der blev iværksat i 2003, udarbejder Kommissionen nye retningslinjer, som er mere præcise og detaljerede, for anvendelsen af Stabex-midler med henblik på at sikre den bedst mulige opfølgning og en bedre udnyttelse af de resterende disponible midler.

Hvad angår Rettens bemærkning om Papua Ny Guinea og Salomonøerne, har Kommissionen iværksat en revision.

| 66. | Kommissionen har faktisk lige fra starten ikke lagt tilstrækkelig vægt på at få fastlagt minimumsrammer for kontrollen af, at Stabex-midlerne anvendes forsvarligt. Kommissionens delegationer havde hverken en referenceramme eller retningslinjer for tilsynet med midlerne at støtte sig til. Partnerens eneste forpligtelse, nemlig pligten til at aflægge regnskab for anvendelsen af Stabex-midlerne, blev ikke i alle tilfælde opfyldt og viste sig hurtigt at være utilstrækkelig. |
| --- | --- |

66.

Kommissionen har faktisk lige fra starten ikke lagt tilstrækkelig vægt på at få fastlagt minimumsrammer for kontrollen af, at Stabex-midlerne anvendes forsvarligt. Kommissionens delegationer havde hverken en referenceramme eller retningslinjer for tilsynet med midlerne at støtte sig til. Partnerens eneste forpligtelse, nemlig pligten til at aflægge regnskab for anvendelsen af Stabex-midlerne, blev ikke i alle tilfælde opfyldt og viste sig hurtigt at være utilstrækkelig.

| 66. | Rettens bemærkning skal ses på baggrund af det historiske formål med Stabex og den fuldstændigt decentrale forvaltning af Stabex-midlerne, når den første overførsel til landene har fundet sted. Det oprindelige formål med Stabex var at oprette en hurtig betalingsmekanisme og et fleksibelt system for direkte kompensation til små producenter for deres indtægtstab i det foregående landbrugsår. Selv om referencerammerne ikke har været helt præcise i Stabex-midlernes tilfælde på grund af deres meget specifikke karakter, har det altid været klart, at reglerne og procedurerne for 7. og 8. EUF også finder anvendelse på Stabex. Visse delegationer og nationale anvisningsberettigede har formået at forvalte dette instrument udmærket. |
| --- | --- |

66.

Rettens bemærkning skal ses på baggrund af det historiske formål med Stabex og den fuldstændigt decentrale forvaltning af Stabex-midlerne, når den første overførsel til landene har fundet sted. Det oprindelige formål med Stabex var at oprette en hurtig betalingsmekanisme og et fleksibelt system for direkte kompensation til små producenter for deres indtægtstab i det foregående landbrugsår. Selv om referencerammerne ikke har været helt præcise i Stabex-midlernes tilfælde på grund af deres meget specifikke karakter, har det altid været klart, at reglerne og procedurerne for 7. og 8. EUF også finder anvendelse på Stabex. Visse delegationer og nationale anvisningsberettigede har formået at forvalte dette instrument udmærket.

| 67. | Det er vigtigt, at Kommissionen nu, hvor den begynder at igen at få kontrol over disse foranstaltninger, som i nogle tilfælde blev iværksat for over ti år siden, over for sine partnere anlægger den generelle strategi, at de ikke-udnyttede midler gradvis skal bruges op. Skaber den et hensigtsmæssigt retsgrundlag, kan den overveje at udnytte disse midler som et supplement til den budgetstøtte, den ellers giver modtagerlandene. |
| --- | --- |

67.

Det er vigtigt, at Kommissionen nu, hvor den begynder at igen at få kontrol over disse foranstaltninger, som i nogle tilfælde blev iværksat for over ti år siden, over for sine partnere anlægger den generelle strategi, at de ikke-udnyttede midler gradvis skal bruges op. Skaber den et hensigtsmæssigt retsgrundlag, kan den overveje at udnytte disse midler som et supplement til den budgetstøtte, den ellers giver modtagerlandene.

| 67. | Kommissionen vil bestræbe sig mest muligt for, at der er disponeret over samtlige midler i modtagerlandene inden udgangen af 2005, og hvis betingelserne er opfyldt, vil budgetstøtte være et af de foretrukne redskaber til at opnå dette. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen vil bestræbe sig mest muligt for, at der er disponeret over samtlige midler i modtagerlandene inden udgangen af 2005, og hvis betingelserne er opfyldt, vil budgetstøtte være et af de foretrukne redskaber til at opnå dette.

| 68. | Under alle omstændigheder bliver Kommissionen nødt til at påse, at de tilsvarende foranstaltninger (FLEX), der er planlagt under inden for rammerne af Cotonou-aftalerne, forvaltes korrekt og overvåges, så den inden for rimelige frister kan vise, at de pågældende midler er anvendt forsvarligt. |
| --- | --- |

68.

Under alle omstændigheder bliver Kommissionen nødt til at påse, at de tilsvarende foranstaltninger (FLEX), der er planlagt under inden for rammerne af Cotonou-aftalerne, forvaltes korrekt og overvåges, så den inden for rimelige frister kan vise, at de pågældende midler er anvendt forsvarligt.

| 68. | I Flex-instrumentet er der forudset enten budgetstøtte eller i mangel heraf styrkelse af den programmerbare del (rammebeløb A) under 9. EUF. I begge tilfælde indgår udgifterne i det standardiserede regnskabssystem for 9. EUF og følger de derfor gældende forskrifter. De problemer, der har været med Stabex, skulle således ikke længere forekomme med Flex. |
| --- | --- |

68.

I Flex-instrumentet er der forudset enten budgetstøtte eller i mangel heraf styrkelse af den programmerbare del (rammebeløb A) under 9. EUF. I begge tilfælde indgår udgifterne i det standardiserede regnskabssystem for 9. EUF og følger de derfor gældende forskrifter. De problemer, der har været med Stabex, skulle således ikke længere forekomme med Flex.

KAPITEL IV — DE VÆSENTLIGSTE BEMÆRKNINGER I RETTENS SÆRBERETNINGER SIDEN SIDSTE DECHARGEPROCEDURE

Særberetning nr. 15/2003 om revisionen af mikroprojektprogrammer finansieret af EUF

| 69. | Ca. 2 % af EUF-støtten ydes i form af flerårige mikroprojektprogrammer, der finansierer små infrastrukturer. Retten har undersøgt, hvordan Kommissionens centrale tjenestegrene i Bruxelles og dens delegationer i seks AVS-stater (Ghana, Madagaskar, Malawi, Uganda, Zambia og Zimbabwe) forvalter og kontrollerer disse programmer. Retten har også undersøgt, om programmernes mål var blevet opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Ca. 2 % af EUF-støtten ydes i form af flerårige mikroprojektprogrammer, der finansierer små infrastrukturer. Retten har undersøgt, hvordan Kommissionens centrale tjenestegrene i Bruxelles og dens delegationer i seks AVS-stater (Ghana, Madagaskar, Malawi, Uganda, Zambia og Zimbabwe) forvalter og kontrollerer disse programmer. Retten har også undersøgt, om programmernes mål var blevet opfyldt.

| 70. | Rettens væsentligste bemærkninger vedrører udarbejdelsen af programmerne, gennemførelsen af dem og de konkrete resultater i de udvalgte lande. Retten bedømmer mikroprojektprogrammerne positivt, men har dog konstateret følgende: |
| --- | --- |

70.

Rettens væsentligste bemærkninger vedrører udarbejdelsen af programmerne, gennemførelsen af dem og de konkrete resultater i de udvalgte lande. Retten bedømmer mikroprojektprogrammerne positivt, men har dog konstateret følgende:

| 70. | Kommissionen ser med tilfredshed på Rettens positive vurdering af de flerårige mikroprojektprogrammer (MPP). |
| --- | --- |

70.

Kommissionen ser med tilfredshed på Rettens positive vurdering af de flerårige mikroprojektprogrammer (MPP).

| a) | Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles har ikke oplysninger nok om disse programmer og har ikke givet delegationerne specifikke retningslinjer herfor. Forvaltningsenhederne i AVS-staterne har ikke altid en klart defineret juridisk status. Anvendelsen af »programoverslag« bevirker, at programgennemførelsen i nogle tilfælde bliver ugennemskuelig eller langsom. Forvaltnings- og kontrolordningerne er generelt tilfredsstillende, men har dog endnu visse mangler, og informationssystemerne er ofte dårligt udformede eller anvendes forkert. |
| --- | --- |

a)

Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles har ikke oplysninger nok om disse programmer og har ikke givet delegationerne specifikke retningslinjer herfor. Forvaltningsenhederne i AVS-staterne har ikke altid en klart defineret juridisk status. Anvendelsen af »programoverslag« bevirker, at programgennemførelsen i nogle tilfælde bliver ugennemskuelig eller langsom. Forvaltnings- og kontrolordningerne er generelt tilfredsstillende, men har dog endnu visse mangler, og informationssystemerne er ofte dårligt udformede eller anvendes forkert.

| a) | De centrale tjenestegrene har tidligere haft vanskeligheder med at sikre en nøjere kontrol af mikroprojekterne, men bestræber sig nu på at spille en mere markant rolle i forbindelse med tematisk støtte og udbredelse af bedste praksis og er i færd med at udarbejde en generel vejledning for MPP. |
| --- | --- |

a)

De centrale tjenestegrene har tidligere haft vanskeligheder med at sikre en nøjere kontrol af mikroprojekterne, men bestræber sig nu på at spille en mere markant rolle i forbindelse med tematisk støtte og udbredelse af bedste praksis og er i færd med at udarbejde en generel vejledning for MPP.

Selv om forvaltningsenhederne ikke altid har en klart defineret juridisk status, er bestemmelserne for deres vigtigste forbindelser med den nationale anvisningsberettigede dog fastlagt i protokoller eller aftaler.

Projekter med lang forberedelsestid er ofte kendetegnet af en langsommelig gennemførelse og udbetaling af midler, men har den fordel, at lokalsamfundene bedre forstår og tilslutter denne type projekter.

Inden for rammerne af 9. EUF er der nu truffet hensigtsmæssige foranstaltninger for at gøre forvaltningen af »programoverslag« mere pålidelig og effektiv.

Samarbejdskontoret EuropeAid har nu færdiggjort et register over igangværende mikroprojekter og mikroprojekter, der er afsluttet siden januar 2003.

| b) | Selv om det undervurderes, hvor vanskeligt det er at måle mikroprojekternes effekt nøjagtigt, er det veldokumenteret, at de er til gavn for befolkningen. Betingelserne for resultaternes holdbarhed synes at være til stede, men kan bringes i fare, hvis de lokale myndigheder er svage. |
| --- | --- |

b)

Selv om det undervurderes, hvor vanskeligt det er at måle mikroprojekternes effekt nøjagtigt, er det veldokumenteret, at de er til gavn for befolkningen. Betingelserne for resultaternes holdbarhed synes at være til stede, men kan bringes i fare, hvis de lokale myndigheder er svage.

| b) | Kommissionen lægger stor vægt på at styrke den institutionelle kapacitet på alle niveauer med henblik på at fremme resultaternes bæredygtighed. De lokale myndigheder og kommunerne anspores så vidt muligt til at fremme det lokale engagementet og resultaternes bæredygtighed. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen lægger stor vægt på at styrke den institutionelle kapacitet på alle niveauer med henblik på at fremme resultaternes bæredygtighed. De lokale myndigheder og kommunerne anspores så vidt muligt til at fremme det lokale engagementet og resultaternes bæredygtighed.

| 71. | På grundlag af sine undersøgelser anbefaler Retten Kommissionen at: |
| --- | --- |

71.

På grundlag af sine undersøgelser anbefaler Retten Kommissionen at:

| 71. | I sine svar erklærer Kommissionen sig i det store og hele enig med Rettens bemærkninger og anbefalinger og forklarer, hvordan den har til hensigt at følge Rettens væsentligste anbefalinger. |
| --- | --- |

71.

I sine svar erklærer Kommissionen sig i det store og hele enig med Rettens bemærkninger og anbefalinger og forklarer, hvordan den har til hensigt at følge Rettens væsentligste anbefalinger.

Samarbejdskontoret EuropeAid vil

| a) | organisere tjenestegrenene i Bruxelles bedre, så denne form for samarbejde fremmes |
| --- | --- |

a)

organisere tjenestegrenene i Bruxelles bedre, så denne form for samarbejde fremmes

| a) | i højere grad komme til at spille en rolle som støtteorgan |
| --- | --- |

a)

i højere grad komme til at spille en rolle som støtteorgan

| b) | give delegationernes præcise og sammenhængende retningslinjer tilpasset mikroprojekter samt styrke kontrollen af forvaltningssystemet og afklare det juridiske grundlag med henblik på bedre at kunne overvåge gennemførelsen af programmerne |
| --- | --- |

b)

give delegationernes præcise og sammenhængende retningslinjer tilpasset mikroprojekter samt styrke kontrollen af forvaltningssystemet og afklare det juridiske grundlag med henblik på bedre at kunne overvåge gennemførelsen af programmerne

| b) | omsætte den bedste praksis i en detaljeret vejledning og påse, at programforvaltningens pålidelighed og effektivitet forbedres |
| --- | --- |

b)

omsætte den bedste praksis i en detaljeret vejledning og påse, at programforvaltningens pålidelighed og effektivitet forbedres

| c) | sørge for, at programgennemførelsen giver mulighed for at overvåge projektforløbet og overholde tidsfrister, der er i overensstemmelse med befolkningens forventninger |
| --- | --- |

c)

sørge for, at programgennemførelsen giver mulighed for at overvåge projektforløbet og overholde tidsfrister, der er i overensstemmelse med befolkningens forventninger

| c) | så vidt muligt inddrage de lokale myndigheder og kommunerne i projekter med sigte på at styrke programmernes effektivtet og sikre resultaternes bæredygtighed. Cotonou-bestemmelserne gør det muligt for decentraliserede aktører at spille en større rolle på dette område |
| --- | --- |

c)

så vidt muligt inddrage de lokale myndigheder og kommunerne i projekter med sigte på at styrke programmernes effektivtet og sikre resultaternes bæredygtighed. Cotonou-bestemmelserne gør det muligt for decentraliserede aktører at spille en større rolle på dette område

| d) | anvende realistiske metoder til måling af resultaterne, foretage en mere indgående undersøgelse af, hvordan holdbarheden af mikroprojekternes resultater i AVS-staterne kan sikres på mellemlang sigt — herunder bl.a. overveje, hvilken rolle de lokale myndigheder skal spille — og sørge for, at der i højere grad foretages evalueringer, der omfatter flere lande. |
| --- | --- |

d)

anvende realistiske metoder til måling af resultaterne, foretage en mere indgående undersøgelse af, hvordan holdbarheden af mikroprojekternes resultater i AVS-staterne kan sikres på mellemlang sigt — herunder bl.a. overveje, hvilken rolle de lokale myndigheder skal spille — og sørge for, at der i højere grad foretages evalueringer, der omfatter flere lande.

| d) | i 2004 iværksætte en systematisk evaluering af MPP på et tværgående grundlag. |
| --- | --- |

d)

i 2004 iværksætte en systematisk evaluering af MPP på et tværgående grundlag.

---

(1)  Den første konvention (Yaoundé I-konventionen) går tilbage til 1964. Den nyeste aftale (Cotonou-aftalen) stammer fra 23. juni 2000.

1

(2)  Artikel 96, 103 og 112 i finansforordningen af 27. marts 2003 for den 9. Europæiske Udviklingsfond; Retten havde i sin udtalelse nr. 12/2002 om forslaget til denne forordning peget på konsekvenserne af disse artikler, som begrænser Europa-Parlamentets kontrolbeføjelser.

2

(3)  Under 9. EUF er Kommissionen således ansvarlig for forvaltningen af 13,2 milliarder euro, og EIB for forvaltningen af 2,2 milliarder euro.

3

(4)  AVS-EU-konventionerne, hvorved EUF oprettes, omfatter en artikel om opretholdelse, hvori det hedder, at eventuelle overskydende fondsmidler, der ikke er disponeret over, eller som ikke er udbetalt ved udgangen af det sidste år i gyldighedsperioden, anvendes, indtil de er opbrugt, på samme betingelser som de i konventionen indeholdte (tredje Lomé-konventions artikel 216, fjerde Lomé-konventions artikel 284, stk. 2, og artikel 4 i anden finansprotokol til fjerde Lomé-konvention som ændret).

4

(5)  Datoen for konventionens eller aftalens ikrafttræden.

5

(6)  Den programmerbare bistand fastlægges inden for rammerne af de nationale vejledende programmer (NVP) og de regionale vejledende programmer (RVP), der er indgået aftale om med AVS-landene.

6

(7)  Den programmerbare bistand fastlægges inden for rammerne af de nationale vejledende programmer (NVP) og de regionale vejledende programmer (RVP), der er indgået aftale om med AVS-landene.

7

(8)  Under 6., 7. og 8. EUF iværksættes sådanne foranstaltninger stadig af EIB på Kommissionens ansvar.

8

(9)  Tidligere kaldt primære forpligtelser.

9

(10)  For beløb på under 2 millioner euro er det ikke nødvendigt med en samstemmende udtalelse fra udvalget.

10

(11)  Sædvanligvis er det et AVS-lands finansminister, der fungerer som national anvisningsberettiget.

11

(12)  Tidligere kaldt sekundære forpligtelser.

12

(13)  Artikel 91, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

13

(14)  Meddelelse af 16. maj 2000 (SEK(2000) 814/5).

14

(15)  Dette kapitel indeholder resultaterne af en »begrænset revision«, Retten har foretaget af beretningen om den finansielle forvaltning i regnskabsåret 2003.

15

(16)  Oprindelig tildeling til 6., 7., 8. og 9. EUF, renter, diverse midler og overførsler fra tidligere EUF.

16

(17)  Inklusive Stabex-overførsler (7. EUF:104 millioner euro, 8. EUF: 87 millioner euro, i alt 191 millioner euro).

17

(18)  I % af midlerne.

18

(19)  Inklusive 732,9 millioner i finansielle forpligtelser, 347,4 millioner i specifikke retlige forpligtelser og 97,7 millioner i betalinger vedrørende anvendelsen af Cotonou-aftalen, før den var trådt i kraft.

19

(20)  Af hensyn til sammenligningen med de tidligere regnskabsår omfatter disse data de transaktioner, EIB forvalter i kraft af sin nye forvaltningsautonomi (tildeling: 2 245 millioner euro, finansielle forpligtelser: 366 millioner euro, specifikke retlige forpligtelser: 140 millioner euro, betalinger: 4 millioner euro).

20

Kilde: Revisionsretten på grundlag af EUF's årsopgørelser pr. 31. december 2003.

Kilde:

(21)  Derfor kan Retten ikke mere gøre
  tabel 2
  så detaljeret som i de tidligere regnskabsår og heller ikke fremsætte bemærkninger om den.

21

tabel 2

(22)  I overensstemmelse med artikel 96, stk. 1, artikel 100 og 101 samt artikel 125, stk. 2, i finansforordningen for den 9. EUF; konkret er der tale om dels balancer og dertil knyttede opgørelser, som opstilles af regnskabsføreren, dels forvaltningsregnskabet, der omfatter tabeller udarbejdet af den ledende anvisningsberettigede i samråd med regnskabsføreren. Disse opgørelser forelægges for hver enkelt af de fire EUF og i samlet konsolideret form. Rettens erklæring dækker ikke de årsopgørelser og oplysninger, der forelægges af EIB (jf. fodnote 15).

22

(23)  I overensstemmelse med ovennævnte finansforordnings artikel 103, stk. 3; dette medfører i forbindelse med samme forordnings artikel 1, at erklæringen ikke dækker den del af 9. EUF's midler, EIB forvalter på eget ansvar (for så vidt angår de pågældende beløb henvises til note 5 til
  tabel 2
  i kapitel I).

23

tabel 2

(24)  Erklæringen fra generaldirektøren for budgetter omfatter to forbehold vedrørende EUF's regnskaber, hvoraf det ene vedrører begrænsningerne forbundet med, at regnskabssystemet er forældet og ikke kan give en moderniseret opgørelse over EUF's formuestilling, det andet bogholderiet (jf. også punkt 1.8 i kapitel 1 i den del, der omhandler det almindelige budget).

24

(25)  SEK(2001) 875 vedtaget af Kommissionen den 27. juni 2001.

25

(26)  Og ikke den 30. april 2004, som det skulle i henhold til ovennævnte finansforordnings artikel 102 og 135. Et foreløbigt udkast blev fremsendt den 28. maj 2004.

26

(27)  Kommissionen har ikke sendt Retten en oversigt, der viser udviklingen i det forløbne regnskabsår i tildelingerne, og heller ikke en oversigt over det samlede beløb for forpligtelser og betalinger pr. land, for så vidt angår de EIB-forvaltede EUF-midler, der er omhandlet i artikel 96 og artikel 125, stk. 2, i finansforordningen for den 9. EUF. Retten fik først disse supplerende oplysninger fra EIB den 24. august 2004.

27

(28)  I overensstemmelse med artikel 103, stk. 2, og artikel 135 i ovennævnte finansforordning. En principielt endelig version af regnskabet blev uofficielt fremsendt til Retten den 14. september 2004.

28

(29)  I overensstemmelse med artikel 96, stk. 2, i ovennævnte finansforordning.

29

(30)  Erklæringen fra generaldirektøren for budgetter omfatter to forbehold vedrørende EUF's regnskaber, hvoraf det ene vedrører begrænsningerne forbundet med, at regnskabssystemet er forældet og ikke kan give en moderniseret opgørelse over EUF's formuestilling, det andet bogholderiet. (Jf. også punkt 1.8 i kapitel 1 i den del, der omhandler det almindelige budget).

30

(31)  Note fra EuropeAid/HCS D(2002) 37709.

31

(32)  SEC(2004) 318.

32

(33)  Disse finansieringsaftaler omfatter lidt under 1 % af de beløb, der var truffet afgørelse om.

33

(34)  Ghana, Madagaskar, Malawi, Uganda, Zambia og Zimbabwe.

34

(35)  Kenya, Mali, Mauretanien, Papua Ny Guinea, Salomonøerne og Senegal.

35

Kilde: Revisionsretten.

Kilde:

(36)  Bl.a. senest i årsberetningen om 6., 7. og 8. EUF's aktiviteter for regnskabsåret 2002 (punkt 10 og svaret hertil).

36

(37)  Bl.a. senest i årsberetningen om 6., 7. og 8. EUF's aktiviteter for regnskabsåret 2002 (punkt 10 og svaret hertil).

37

(38)  Blandt andet ved behandlingen af Rettens årsberetninger om 6., 7. og 8. EUF's aktiviteter for regnskabsårene 1999 (punkt 46 og 47), 2001 (punkt 46 og 47) og 2002 (punkt 39-43).

38

(39)  Punkt 41 i svaret til ovennævnte beretning for regnskabsåret 2002.

39

(40)  Punkt 23 i betænkningen om decharge for regnskabsåret 2002.

40

(41)  Bl.a. i særberetning nr. 2/95 (EFT C 167 af 3.7.1995) og senest i årsberetningerne om 6., 7. og 8. EUF's aktiviteter for regnskabsårene 2001 (punkt 19) og 2002 (punkt 49, 50 og 51).

41

(42)  Rapport fra generaldirektøren for Samarbejdskontoret EuropeAid for 2003.

42

(43)  Artikel 186, stk. 2, i fjerde Lomé-konvention.

43

Skema vedrørende 6., 7., 8. og 9. EUF sammenlagt pr. 31. december 2003

| |
| --- |

Image

---

(1)  Disse samlede midler i forvaltningsregnskabet (43 408,6 millioner euro) afviger med 24,1 million euro fra de samlede midler på den konsoliderede balance (43 432,7millioner euro), fordi forvaltningsregnskabet er ekskl. kapitaliserede Stabex-renter (27 millioner euro), andre transaktioner af mindre omfang (0,3 millioner euro) og hensættelse til imødegåelse af tab på investeringspapirer (– 3,2 millioner euro).

Kilde: Revisionsretten på grundlag af EUF's årlige forvaltningsregnskab for 2003 og råbalance.

BILAG

BILAG I

Finansielle oplysninger

INDHOLD

INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

Kildemateriale

Regningsenhed

Forkortelser og tegn

GRUNDLÆGGENDE OPLYSNINGER OM BUDGETTET

| 1. | Budgettets oprindelse |
| --- | --- |

1.

Budgettets oprindelse

| 2. | Retsgrundlag |
| --- | --- |

2.

Retsgrundlag

| 3. | De vigtigste budgetprincipper, som foreskrevet i traktaterne og finansforordningen |
| --- | --- |

3.

De vigtigste budgetprincipper, som foreskrevet i traktaterne og finansforordningen

| 4. | Budgettets indhold og struktur |
| --- | --- |

4.

Budgettets indhold og struktur

| 5. | Finansiering af budgettet (indtægter) |
| --- | --- |

5.

Finansiering af budgettet (indtægter)

| 6. | Bevillingernes art |
| --- | --- |

6.

Bevillingernes art

7.   Budgetgennemførelsen

| 7.1. | Ansvaret for gennemførelsen |
| --- | --- |

7.1.

Ansvaret for gennemførelsen

| 7.2. | Indtægter |
| --- | --- |

7.2.

Indtægter

| 7.3. | Udgifter |
| --- | --- |

7.3.

Udgifter

| 7.4. | Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo |
| --- | --- |

7.4.

Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo

| 8. | Regnskabsaflæggelse |
| --- | --- |

8.

Regnskabsaflæggelse

| 9. | Ekstern revision |
| --- | --- |

9.

Ekstern revision

| 10. | Decharge og opfølgning |
| --- | --- |

10.

Decharge og opfølgning

SKEMAER

INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

KILDEMATERIALE

De finansielle oplysninger i dette bilag er taget fra De Europæiske Fællesskabers årsregnskab (1) og fra andre regnskaber fra Kommissionen. Den geografiske fordeling er baseret på landekoderne i Kommissionens it-regnskabssystem (Sincom2). Alle fordelingerne af poster, det være sig indtægter eller udgifter, på medlemsstaterne er, som Kommissionen påpeger, resultater af udregninger, som ikke giver et fuldstændigt overblik over de fordele, hver medlemsstat har af unionsmedlemskabet. De skal derfor fortolkes med forsigtighed.

REGNINGSENHED

Alle beløb er udtrykt i millioner euro. Totaler er den afrundede sum af nøjagtige enkeltbeløb og svarer derfor ikke altid til summen af de afrundede beløb.

FORKORTELSER OG TEGN

| AT | Østrig |
| --- | --- |
| BA | Budgetafsnit |
| BB | Betalingsbevillinger |
| BE | Belgien |
| BNI | Bruttonationalindkomst |
| BS | Budgetsektion |
| BTB | Bevillinger til betalinger |
| BTF | Bevillinger til forpligtelser |
| DE | Tyskland |
| DEA eller Euratom | Det Europæiske Atomenergifællesskab |
| DK | Danmark |
| DKK | Danske kroner |
| EF | Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber |
| EFT | De Europæiske Fællesskabers Tidende |
| EFTA | Den Europæiske Frihandelssammenslutning |
| EKSF | Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab |
| EL | Grækenland |
| ES | Spanien |
| EU | Den Europæiske Union |
| EU-15 | De 15 medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber i alt |
| EUT | Den Europæiske Unions Tidende |
| EØF | Det Europæiske Økonomiske Fællesskab |
| FB | Forpligtelsesbevillinger |
| FFO | Finansforordningen af 25. juni 2002 |
| FI | Finland |
| FR | Frankrig |
| GBP | Pund sterling |
| IE | Irland |
| IOB | Ikkeopdelte bevillinger |
| IT | Italien |
| K | Budgetkapitel |
| LU | Luxembourg |
| NL | Nederlandene |
| OB | Opdelte bevillinger |
| PT | Portugal |
| SE | Sverige |
| SEK | Svenske kroner (kronor) |
| SK | Skema (ved henvisninger, f.eks. SK III) |
| US | Undersektion |
| UK | Det Forenede Kongerige |
| 0,0 | Mellem 0 og 0,05 |
| — | Ingen oplysninger |

AT

Østrig

BA

Budgetafsnit

BB

Betalingsbevillinger

BE

Belgien

BNI

Bruttonationalindkomst

BS

Budgetsektion

BTB

Bevillinger til betalinger

BTF

Bevillinger til forpligtelser

DE

Tyskland

DEA eller Euratom

Det Europæiske Atomenergifællesskab

DK

Danmark

DKK

Danske kroner

EF

Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber

EFT

De Europæiske Fællesskabers Tidende

EFTA

Den Europæiske Frihandelssammenslutning

EKSF

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab

EL

Grækenland

ES

Spanien

EU

Den Europæiske Union

EU-15

De 15 medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber i alt

EUT

Den Europæiske Unions Tidende

EØF

Det Europæiske Økonomiske Fællesskab

FB

Forpligtelsesbevillinger

FFO

Finansforordningen af 25. juni 2002

FI

Finland

FR

Frankrig

GBP

Pund sterling

IE

Irland

IOB

Ikkeopdelte bevillinger

IT

Italien

K

Budgetkapitel

LU

Luxembourg

NL

Nederlandene

OB

Opdelte bevillinger

PT

Portugal

SE

Sverige

SEK

Svenske kroner (kronor)

SK

Skema (ved henvisninger, f.eks. SK III)

US

Undersektion

UK

Det Forenede Kongerige

0,0

Mellem 0 og 0,05

—

Ingen oplysninger

GRUNDLÆGGENDE OPLYSNINGER OM BUDGETTET

1.   BUDGETTETS OPRINDELSE

Budgettet omfatter Det Europæiske Fællesskabs og Euratoms udgifter. Det omfatter også alle administrationsudgifter i forbindelse med samarbejdet om retlige og indre anliggender og med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt alle andre udgifter i forbindelse med gennemførelsen af disse politikker, som Rådet beslutter at lade afholde over budgettet.

2.   RETSGRUNDLAG

Retsgrundlaget for budgettet er de finansielle bestemmelser, der er indeholdt i Rom-traktaten (2)
   (3) (artikel 268-280 i EF-traktaten og artikel 171-183 i Euratom-traktaten) samt finansforordningerne (4).

3.   DE VIGTIGSTE BUDGETPRINCIPPER, SOM FORESKREVET I TRAKTATERNE OG FINANSFORORDNINGEN

Alle Fællesskabets indtægter og udgifter skal opføres samlet på ét og samme budget (principperne om enhed og et realistisk budget). Budgettet vedtages for ét regnskabsår ad gangen (princippet om etårighed). Indtægter og udgifter skal balancere (princippet om balance). Budgettet opstilles og gennemføres, og regnskaberne aflægges i euro (princippet om én regningsenhed). Indtægterne skal uden sondring anvendes til finansiering af samtlige udgifter og skal ligesom udgifterne opføres med deres fulde beløb i budgettet og efterfølgende i årsregnskabet uden indbyrdes modregning (princippet om bruttoopgørelse). Bevillingerne skal fordeles på afsnit og kapitler; kapitlerne skal underinddeles i artikler og konti (princippet om specificering). Budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet (forsvarlig økonomisk forvaltning). Budgettet skal opstilles og gennemføres, og regnskaberne skal aflægges under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed (princippet om klarhed og åbenhed). Der er visse undtagelser fra disse principper.

4.   BUDGETTETS INDHOLD OG STRUKTUR

Budgettet består af en »samlet oversigt over indtægter og udgifter« og en særskilt sektion for hver institution med en »oversigt over indtægter og udgifter«. De otte sektioner er: sektion I — Parlamentet, sektion II — Rådet, sektion III — Kommissionen, sektion IV — Domstolen, sektion V — Revisionsretten, sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, sektion VII — Regionsudvalget og sektion VIII — Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Inden for hver sektion er indtægter og udgifter opdelt i budgetposter (afsnit, kapitler, artikler og eventuelt konti) efter art og formål.

5.   FINANSIERING AF BUDGETTET (INDTÆGTER)

Hovedparten af budgettet finansieres af Fællesskabernes egne indtægter: landbrugsafgifter, sukker- og isoglukoseafgifter, egne indtægter hidrørende fra told samt moms og BNI-indtægter (5).

Ud over egne indtægter har Fællesskaberne andre, mindre omfattende indtægter (jf. skema I).

6.   BEVILLINGERNES ART

Der sondres i budgettet mellem følgende bevillingsarter til dækning af de opførte udgifter:

| a) | Opdelte bevillinger (OB) anvendes til finansiering af flerårige foranstaltninger inden for bestemte budgetområder. De omfatter forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):






  — | Forpligtelsesbevillinger er grundlaget for de retlige forpligtelser, der indgås for det løbende regnskabsår i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over flere regnskabsår. |
| --- | --- | --- |

a)

Opdelte bevillinger (OB) anvendes til finansiering af flerårige foranstaltninger inden for bestemte budgetområder. De omfatter forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

—

Forpligtelsesbevillinger er grundlaget for de retlige forpligtelser, der indgås for det løbende regnskabsår i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over flere regnskabsår.

| — | Betalingsbevillinger anvendes til finansiering af udgifterne i henhold til de forpligtelser, der er indgået i løbet af regnskabsåret og i tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

—

Betalingsbevillinger anvendes til finansiering af udgifterne i henhold til de forpligtelser, der er indgået i løbet af regnskabsåret og i tidligere regnskabsår.

| b) | Ikkeopdelte bevillinger (IOB) dækker for de årlige foranstaltningers vedkommende både forpligtelser og betalinger i hvert regnskabsår. |
| --- | --- |

b)

Ikkeopdelte bevillinger (IOB) dækker for de årlige foranstaltningers vedkommende både forpligtelser og betalinger i hvert regnskabsår.

Det er derfor vigtigt, at der for hvert regnskabsår beregnes følgende to totaler:

| a) | de samlede bevillinger til forpligtelser (BTF) (6) = ikkeopdelte bevillinger (IOB) + forpligtelsesbevillinger (FB) (6) |
| --- | --- |

a)

de samlede bevillinger til forpligtelser (BTF) (6) = ikkeopdelte bevillinger (IOB) + forpligtelsesbevillinger (FB) (6)

| b) | de samlede bevillinger til betalinger (BTB) (6) = ikkeopdelte bevillinger (IOB) + betalingsbevillinger (BB) (6). |
| --- | --- |

b)

de samlede bevillinger til betalinger (BTB) (6) = ikkeopdelte bevillinger (IOB) + betalingsbevillinger (BB) (6).

Indtægterne på budgettet skal dække samtlige bevillinger til betalinger. Forpligtelsesbevillingerne skal ikke være dækket af indtægter.

Nedenstående forenklede skema (med fiktive beløb) viser, hvorledes disse bevillinger indvirker på hvert regnskabsår.

7.   BUDGETGENNEMFØRELSEN

7.1.   Ansvaret for gennemførelsen

Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af budgettet i overensstemmelse med finansforordningen og inden for de tildelte bevillinger. Kommissionen giver de øvrige institutioner de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem (7). Principperne for gennemførelsen af budgettet og det ansvar, der påhviler institutionernes anvisningsberettigede, regnskabsførere, forskudsbestyrere og interne revisorer, er fastlagt i finansforordningen. Inden for de to største områder (EUGFL, Garantisektionen, og strukturfondene) varetages forvaltningen af fællesskabsmidlerne af Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab.

7.2.   Indtægter

De anslåede indtægter opføres på budgettet med forbehold af eventuelle ændringer i henhold til ændringsbudgetter.

Den budgetmæssige gennemførelse af indtægterne sker ved, at fordringer konstateres, og Fællesskabernes tilgodehavender (egne indtægter og andre indtægter) inkasseres; der gælder særlige regler herfor (8). Et regnskabsårs faktiske indtægter defineres som summen af inkasserede konstaterede fordringer vedrørende regnskabsåret og summen af ikkeinkasserede fordringer vedrørende tidligere regnskabsår.

7.3.   Udgifter

De anslåede udgifter opføres i budgettet.

Den budgetmæssige gennemførelse af udgifterne, dvs. udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne, kan sammenfattes som følger:

| a) | bevillinger til forpligtelser:






  i) | udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede bevillinger til forpligtelser består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og FB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + forpligtelsesbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår + ikkeautomatiske fremførsler fra det foregående regnskabsår, for hvilke der endnu ikke er indgået forpligtelser + frigjorte forpligtelsesbevillinger fra det foregående regnskabsår, der er genopført |
| --- | --- | --- |

a)

bevillinger til forpligtelser:

i)

udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede bevillinger til forpligtelser består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og FB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + forpligtelsesbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår + ikkeautomatiske fremførsler fra det foregående regnskabsår, for hvilke der endnu ikke er indgået forpligtelser + frigjorte forpligtelsesbevillinger fra det foregående regnskabsår, der er genopført

| ii) | udnyttelse af bevillingerne: De endelige bevillinger til forpligtelser er disponible i regnskabsåret til indgåelse af forpligtelser (udnyttede bevillinger til forpligtelser = summen af indgåede forpligtelser) |
| --- | --- |

ii)

udnyttelse af bevillingerne: De endelige bevillinger til forpligtelser er disponible i regnskabsåret til indgåelse af forpligtelser (udnyttede bevillinger til forpligtelser = summen af indgåede forpligtelser)

| iii) | fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikkeudnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk |
| --- | --- |

iii)

fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikkeudnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk

| iv) | bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder. |
| --- | --- |

iv)

bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder.

| b) | bevillinger til betalinger:






  i) | udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede disponible bevillinger til betalinger består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og BB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår i form af automatiske eller ikkeautomatiske fremførsler |
| --- | --- | --- |

b)

bevillinger til betalinger:

i)

udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede disponible bevillinger til betalinger består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og BB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår i form af automatiske eller ikkeautomatiske fremførsler

| ii) | udnyttelse af regnskabsårets bevillinger: Regnskabsårets bevillinger til betalinger er disponible i regnskabsåret til effektuering af betalinger. De omfatter ikke bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår (udnyttede bevillinger til betalinger = summen af effektuerede betalinger, der er dækket af regnskabsårets bevillinger) |
| --- | --- |

ii)

udnyttelse af regnskabsårets bevillinger: Regnskabsårets bevillinger til betalinger er disponible i regnskabsåret til effektuering af betalinger. De omfatter ikke bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår (udnyttede bevillinger til betalinger = summen af effektuerede betalinger, der er dækket af regnskabsårets bevillinger)

| iii) | fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikkeudnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk |
| --- | --- |

iii)

fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikkeudnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk

| iv) | bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder |
| --- | --- |

iv)

bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder

| v) | regnskabsårets samlede betalinger: Betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + betalinger over bevillinger til betalinger fremført fra det foregående regnskabsår |
| --- | --- |

v)

regnskabsårets samlede betalinger: Betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + betalinger over bevillinger til betalinger fremført fra det foregående regnskabsår

| vi) | regnskabsårets faktiske udgifter: De udgifter, der er opført i det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen (jf. punkt 7.4) = betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + regnskabsårets bevillinger til betalinger fremført til det følgende regnskabsår. |
| --- | --- |

vi)

regnskabsårets faktiske udgifter: De udgifter, der er opført i det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen (jf. punkt 7.4) = betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + regnskabsårets bevillinger til betalinger fremført til det følgende regnskabsår.

7.4.   Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo

Ved afslutningen af hvert regnskabsår udarbejdes det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen. Regnskabsårets saldo, der opføres på budgettet for det følgende regnskabsår ved et ændringsbudget, fremgår heraf.

8.   REGNSKABSAFLÆGGELSE

Senest den 1. maj efter regnskabsårets afslutning sender Kommissionen årsregnskabet for det pågældende regnskabsår til Parlamentet, Rådet og Revisionsretten; årsregnskabet omfatter årsregnskaber og beretningerne om budgetgennemførelsen ledsaget af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning.

9.   EKSTERN REVISION

Siden 1977 har den eksterne revision af budgettet påhvilet Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber (9). Revisionsretten reviderer regnskaberne over samtlige indtægter og udgifter, der er opført på budgettet. Den afgiver en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Den efterprøver lovligheden og den formelle rigtighed af indtægterne og udgifterne samt undersøger, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig. Revisionen kan foretages inden afslutningen af det pågældende regnskabsårs regnskaber. Revisionen sker på grundlag af regnskabsbilag og, når det er nødvendigt, ved undersøgelser på stedet i fællesskabsinstitutionerne, i medlemsstaterne og i tredjelande. Revisionsretten udarbejder en årsberetning for hvert regnskabsår, og den kan endvidere når som helst fremkomme med bemærkninger til særlige spørgsmål og på begæring af enhver af de øvrige fællesskabsinstitutioner afgive udtalelse.

10.   DECHARGE OG OPFØLGNING

Følgende bestemmelser (10) har været gældende siden 1977: Senest den 30. april det andet år, der følger efter et givet regnskabsår, meddeler Parlamentet efter henstilling fra Rådet Kommissionen decharge for budgettets gennemførelse. Rådet og Parlamentet behandler de af Kommissionen forelagte regnskaber og Revisionsrettens årsberetning og særberetninger. Institutionerne træffer alle egnede foranstaltninger til, at bemærkningerne i dechargeafgørelserne bliver efterkommet, og aflægger rapport om de foranstaltninger, der er truffet som følge af bemærkningerne.

SKEMAER

BUDGETTET FOR REGNSKABSÅRET 2003 OG BUDGETGENNEMFØRELSEN I REGNSKABSÅRET 2003

| SK I | 2003-budgettet —Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger |
| --- | --- |
| SK II | 2003-budgettet — Bevillinger til forpligtelser |
| SK III | Disponible bevillinger til forpligtelser i 2003 og deres udnyttelse, pr. udgiftsområde i de finansielle overslag |
| SK IV | Disponible bevillinger til betalinger i 2003 og deres udnyttelse, pr. udgiftsområde i de finansielle overslag |
| SK V | Egne indtægter i 2003 — Faktiske indtægter pr. medlemsstat |
| SK VI | Betalinger i 2003 i hver medlemsstat |

SK I

2003-budgettet —Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger

SK II

2003-budgettet — Bevillinger til forpligtelser

SK III

Disponible bevillinger til forpligtelser i 2003 og deres udnyttelse, pr. udgiftsområde i de finansielle overslag

SK IV

Disponible bevillinger til betalinger i 2003 og deres udnyttelse, pr. udgiftsområde i de finansielle overslag

SK V

Egne indtægter i 2003 — Faktiske indtægter pr. medlemsstat

SK VI

Betalinger i 2003 i hver medlemsstat

OPLYSNINGER OM UDVIKLINGEN I GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET (1999-2003)

| SK VII | Udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne til betalinger i 1999-2003, fordelt på udgiftsområderne i de finansielle overslag |
| --- | --- |

SK VII

Udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne til betalinger i 1999-2003, fordelt på udgiftsområderne i de finansielle overslag

| Skema I


  2003-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger

  [reglerne for indtægterne er omtalt i punkt 7.2 i »Grundlæggende oplysninger om budgettet«; for udgifternes vedkommende henvises der til punkt 7.3 i »Grundlæggende oplysninger om budgettet«; mere detaljerede oplysninger findes i SK IV, kolonne (a)] |
| --- |
| |

Skema I

2003-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger

[reglerne for indtægterne er omtalt i punkt 7.2 i »Grundlæggende oplysninger om budgettet«; for udgifternes vedkommende henvises der til punkt 7.3 i »Grundlæggende oplysninger om budgettet«; mere detaljerede oplysninger findes i SK IV, kolonne (a)]

Image

| Skema II


  2003-budgettet — Bevillinger til forpligtelser

  [efter ændringsbudgetter; nærmere oplysninger i SK III, kolonne (b)] |
| --- |
| |
| Bemærk:
  De samlede bevillinger til forpligtelser og budgetindtægterne i 2003 balancerer ikke, fordi der i forpligtelsesbevillingerne også er medregnet beløb, der skal finansieres af budgetindtægter i de efterfølgende regnskabsår. |

Skema II

2003-budgettet — Bevillinger til forpligtelser

[efter ændringsbudgetter; nærmere oplysninger i SK III, kolonne (b)]

Image

Bemærk:

De samlede bevillinger til forpligtelser og budgetindtægterne i 2003 balancerer ikke, fordi der i forpligtelsesbevillingerne også er medregnet beløb, der skal finansieres af budgetindtægter i de efterfølgende regnskabsår.

Skema III

Disponible bevillinger til forpligtelser i 2003 og deres udnyttelse pr. udgiftsområde i de finansielle overslag

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Udgiftsområderne i og sektorerne under de finansielle overslag (i parentes henvises til sektion (BS) undersektion (US), afsnit (BA) og kapitel (K) i kontoplanen for 2003) | Finansielle overslag | Endelige bevillinger | Udnyttelse af bevillingerne |
| Beløb (16) | Grad (%) | Forpligtelser indgået i 2003 | Udnyttelsesgrad (%) | Fremførsler 2004 (17) | Bortfald | Grad (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(d) | (d) | (e) = (b) - (c) -(d) | (e)/(b) |
| 1. | Den fælles landbrugspolitik | 47 378 | 44 864,5 | 94,7 | 44 462,0 | 99,1 | 41,4 | 361,2 | 0,8 |
| | Markedsordninger | | 40 117,2 | | 39 782,4 | 99,2 | 0,2 | 334,7 | 0,8 |
| 1.1 | Markafgrøder (K B1-10) | | 16 815,0 | | 16 809,4 | 100,0 | — | 5,6 | 0,0 |
| 1.2 | Sukker (K B1-11) | | 1 278,0 | | 1 277,4 | 100,0 | — | 0,6 | 0,0 |
| 1.3 | Fedtstoffer og proteinafgrøder (K B1-12 og 13) | | 2 737,0 | | 2 734,9 | 99,9 | — | 2,1 | 0,1 |
| 1.4 | Frugt og grøntsager (K B1-15) | | 1 559,0 | | 1 532,2 | 98,3 | — | 26,8 | 1,7 |
| 1.5 | Vin (K B1-16) | | 1 244,0 | | 1 213,0 | 97,5 | — | 31,0 | 2,5 |
| 1.6 | Tobak (K B1-17) | | 973,0 | | 960,2 | 98,7 | — | 12,8 | 1,3 |
| 1.7 | Mejeriprodukter (K B1-20) | | 2 801,0 | | 2 796,2 | 99,8 | — | 4,8 | 0,2 |
| 1.8 | Kød, æg og fjerkræ (K B1-21 til 24) | | 10 425,5 | | 10 344,3 | 99,2 | — | 81,2 | 0,8 |
| 1.9 | Andre sektorer (K B1-14 og B1-18) | | 1 242,0 | | 1 221,2 | 98,3 | — | 20,8 | 1,7 |
| 1.10 | Andre foranstaltninger (K B1-25 til 39) | | 1 042,7 | | 893,5 | 85,7 | 0,2 | 149,1 | 14,3 |
| 1.11 | Landdistrikternes udvikling og ledsageforanstaltninger (BA B1-4 og 5) | | 4 747,3 | | 4 679,6 | 98,6 | 41,2 | 26,5 | 0,6 |
| 2. | Strukturforanstaltninger | 33 968 | 34 012,5 | 100,1 | 33 987,0 | 99,9 | 3,7 | 21,9 | 0,1 |
| | Strukturfonde | | 31 130,4 | (16) | 31 109,7 | 99,9 | 0,3 | 20,5 | 0,1 |
| 2.1 | Mål 1 (K B2-10) | | 21 577,1 | | 21 576,9 | 100,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 |
| 2.2 | Mål 2 (K B2-11) | | 3 651,8 | | 3 651,8 | 100,0 | — | — | — |
| 2.3 | Mål 3 (K B2-12) | | 3 718,9 | | 3 718,9 | 100,0 | — | — | — |
| 2.4 | Andre strukturforanstaltninger (K B2-13) | | 171,9 | | 171,9 | 100,0 | — | — | — |
| 2.5 | EF-initiativer (K B2-14) | | 1 866,4 | | 1 853,7 | 99,3 | — | 12,7 | 0,7 |
| 2.6 | Fornyende aktioner og faglig bistand (K B2-16) | | 144,3 | | 136,4 | 94,5 | 0,3 | 7,6 | 5,2 |
| 2.7 | Andre specifikke strukturforanstaltninger (BA B2-2) | | 12,0 | | 12,0 | 100,0 | — | — | — |
| 2.8 | Samhørighedsfonden (BA B2-3) | | 2 870,1 | | 2 865,3 | 99,8 | 3,4 | 1,4 | 0,0 |
| 3. | Interne politikker | 6 796 | 7 744,1 | 114,0 | 7 172,7 | 92,6 | 430,0 | 141,4 | 1,8 |
| 3.1 | Forskning og teknologisk udvikling (US B6) | | 4 597,5 | (16) | 4 280,7 | 93,1 | 311,4 | 5,3 | 0,1 |
| 3.2 | Andre strukturforanstaltninger (BA B2-4 til 9) | | 284,5 | (18) | 261,9 | 92,1 | 3,3 | 19,3 | 6,8 |
| 3.3 | Uddannelse, ungdom, andre sociale foranstaltninger (US B3) | | 1 177,8 | | 1 076,1 | 91,4 | 62,5 | 39,3 | 3,3 |
| 3.4 | Energi, Euratom og miljø (US B4) | | 318,3 | | 283,6 | 89,1 | 17,6 | 17,1 | 5,4 |
| 3.5 | Forbrugerbeskyttelse, indre marked, industri og transeuropæiske net (US B5) | | 1 366,1 | | 1 270,4 | 93,0 | 35,2 | 60,5 | 4,4 |
| 4. | Foranstaltninger udadtil | 4 972 | 5 219,1 | 105,0 | 5 066,7 | 97,1 | 93,5 | 58,9 | 1,1 |
| 4.1 | Fødevarehjælp (BA B7-2) | | 1 030,0 | (16) | 1 024,8 | 99,5 | 0,4 | 4,8 | 0,5 |
| 4.2 | Udviklingssamarbejde (BA B7-3 til 5) | | 3 067,9 | | 2 961,2 | 96,5 | 84,1 | 22,6 | 0,7 |
| 4.3 | Andre samarbejdsforanstaltninger (BA B7-6) | | 488,4 | | 473,5 | 97,0 | 3,6 | 11,3 | 2,3 |
| 4.4 | Europæisk initiativ for demokrati og menneskerettigheder (BA B7-7) | | 107,8 | | 105,9 | 98,2 | 1,8 | 0,1 | 0,1 |
| 4.5 | Eksterne aspekter for visse fællesskabspolitikker (BA B7-8) | | 284,9 | | 261,8 | 91,9 | 3,5 | 19,6 | 6,9 |
| 4.6 | Reserve til administrative udgifter — Udgiftsområde 4 (K B7-96) | | 0,1 | | — | — | — | 0,1 | 100,0 |
| 4.7 | Førtiltrædelsesstrategi for Middelhavslandene (K B7-04 og 05) | | 186,3 | | 185,9 | 99,8 | 0,0 | 0,3 | 0,2 |
| 4.8 | Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (US B8) | | 53,7 | | 53,6 | 99,8 | 0,0 | 0,1 | 0,1 |
| 5. | Administrationsudgifter | 5 211 | 5 615,8 | 107,8 | 5 545,3 | 98,7 | 39,4 | 31,1 | 0,6 |
| 5.1 | Parlamentet (BS I) | | 1 154,3 | (16) | 1 137,0 | 98,5 | 5,2 | 12,1 | 1,0 |
| 5.2 | Rådet (BS II) | | 453,7 | | 443,2 | 97,7 | 7,5 | 3,0 | 0,7 |
| 5.3 | Kommissionen (BS III) | | 3 639,7 | | 3 605,1 | 99,0 | 25,3 | 9,4 | 0,3 |
| 5.4 | Domstolen (BS IV) | | 152,5 | | 150,6 | 98,8 | 0,7 | 1,1 | 0,7 |
| 5.5 | Revisionsretten (BS V) | | 77,5 | | 74,8 | 96,5 | 0,2 | 2,4 | 3,2 |
| 5.6 | Det Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI) | | 84,2 | | 82,3 | 97,7 | 0,4 | 1,6 | 1,8 |
| 5.7 | Regionsudvalget (BS VII) | | 49,6 | | 48,3 | 97,5 | 0,1 | 1,2 | 2,3 |
| 5.8 | Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS VIII) | | 4,4 | | 4,1 | 91,3 | — | 0,4 | 8,7 |
| 6. | Reserver | 434 | 327,8 | 75,5 | 147,9 | 45,1 | — | 179,9 | 54,9 |
| 6.1 | Garantireserve (K B0-23 og 24) | | 225,8 | | 147,9 | 65,5 | — | 77,9 | 34,5 |
| 6.2 | Reserve til nødhjælp (K B7-91) | | 102,0 | | — | — | — | 102,0 | 100,0 |
| 7. | Førtiltrædelsesstøtte | 3 386 | 3 449,0 | 101,9 | 3 393,3 | 98,4 | 42,8 | 12,9 | 0,4 |
| 7.1 | Førtiltrædelsesinstrumentet Sapard (K B7-01) | | 564,0 | (16) | 560,1 | 99,3 | 3,9 | 0,0 | 0,0 |
| 7.2 | Førtiltrædelsesinstrumentet på strukturområdet Ispa (K B7-02) | | 1 129,0 | | 1 129,0 | 100,0 | 0,0 | 0,1 | 0,0 |
| 7.3 | Førtiltrædelsesinstrument under Phare (K B7-03) | | 1 755,9 | | 1 704,2 | 97,1 | 38,9 | 12,9 | 0,7 |
| 8. | Reserver og hensættelser (BA B0-4) | | — | | — | — | — | — | — |
| Bevillinger til forpligtelser tilsammen | 102 145 | 101 232,9 | 99,1 | 99 774,8 | 98,6 | 650,8 | 807,2 | 0,8 |
| Bevillinger til betalinger tilsammen | 102 767 | 98 338,7 | 95,7 | 90 557,5 | 92,1 | 2 246,0 | 5 535,2 | 5,6 |

(millioner euro og %)

Udgiftsområderne i og sektorerne under de finansielle overslag (i parentes henvises til sektion (BS) undersektion (US), afsnit (BA) og kapitel (K) i kontoplanen for 2003)

Finansielle overslag

Endelige bevillinger

Udnyttelse af bevillingerne

Beløb (16)

Grad (%)

Forpligtelser indgået i 2003

Udnyttelsesgrad (%)

Fremførsler 2004 (17)

Bortfald

Grad (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(d)

(d)

(e) = (b) - (c) -(d)

(e)/(b)

1.

Den fælles landbrugspolitik

47 378

44 864,5

94,7

44 462,0

99,1

41,4

361,2

0,8

Markedsordninger

40 117,2

39 782,4

99,2

0,2

334,7

0,8

1.1

Markafgrøder (K B1-10)

16 815,0

16 809,4

100,0

—

5,6

0,0

1.2

Sukker (K B1-11)

1 278,0

1 277,4

100,0

—

0,6

0,0

1.3

Fedtstoffer og proteinafgrøder (K B1-12 og 13)

2 737,0

2 734,9

99,9

—

2,1

0,1

1.4

Frugt og grøntsager (K B1-15)

1 559,0

1 532,2

98,3

—

26,8

1,7

1.5

Vin (K B1-16)

1 244,0

1 213,0

97,5

—

31,0

2,5

1.6

Tobak (K B1-17)

973,0

960,2

98,7

—

12,8

1,3

1.7

Mejeriprodukter (K B1-20)

2 801,0

2 796,2

99,8

—

4,8

0,2

1.8

Kød, æg og fjerkræ (K B1-21 til 24)

10 425,5

10 344,3

99,2

—

81,2

0,8

1.9

Andre sektorer (K B1-14 og B1-18)

1 242,0

1 221,2

98,3

—

20,8

1,7

1.10

Andre foranstaltninger (K B1-25 til 39)

1 042,7

893,5

85,7

0,2

149,1

14,3

1.11

Landdistrikternes udvikling og ledsageforanstaltninger (BA B1-4 og 5)

4 747,3

4 679,6

98,6

41,2

26,5

0,6

2.

Strukturforanstaltninger

33 968

34 012,5

100,1

33 987,0

99,9

3,7

21,9

0,1

Strukturfonde

31 130,4

(16)

31 109,7

99,9

0,3

20,5

0,1

2.1

Mål 1 (K B2-10)

21 577,1

21 576,9

100,0

0,0

0,2

0,0

2.2

Mål 2 (K B2-11)

3 651,8

3 651,8

100,0

—

—

—

2.3

Mål 3 (K B2-12)

3 718,9

3 718,9

100,0

—

—

—

2.4

Andre strukturforanstaltninger (K B2-13)

171,9

171,9

100,0

—

—

—

2.5

EF-initiativer (K B2-14)

1 866,4

1 853,7

99,3

—

12,7

0,7

2.6

Fornyende aktioner og faglig bistand (K B2-16)

144,3

136,4

94,5

0,3

7,6

5,2

2.7

Andre specifikke strukturforanstaltninger (BA B2-2)

12,0

12,0

100,0

—

—

—

2.8

Samhørighedsfonden (BA B2-3)

2 870,1

2 865,3

99,8

3,4

1,4

0,0

3.

Interne politikker

6 796

7 744,1

114,0

7 172,7

92,6

430,0

141,4

1,8

3.1

Forskning og teknologisk udvikling (US B6)

4 597,5

(16)

4 280,7

93,1

311,4

5,3

0,1

3.2

Andre strukturforanstaltninger (BA B2-4 til 9)

284,5

(18)

261,9

92,1

3,3

19,3

6,8

3.3

Uddannelse, ungdom, andre sociale foranstaltninger (US B3)

1 177,8

1 076,1

91,4

62,5

39,3

3,3

3.4

Energi, Euratom og miljø (US B4)

318,3

283,6

89,1

17,6

17,1

5,4

3.5

Forbrugerbeskyttelse, indre marked, industri og transeuropæiske net (US B5)

1 366,1

1 270,4

93,0

35,2

60,5

4,4

4.

Foranstaltninger udadtil

4 972

5 219,1

105,0

5 066,7

97,1

93,5

58,9

1,1

4.1

Fødevarehjælp (BA B7-2)

1 030,0

(16)

1 024,8

99,5

0,4

4,8

0,5

4.2

Udviklingssamarbejde (BA B7-3 til 5)

3 067,9

2 961,2

96,5

84,1

22,6

0,7

4.3

Andre samarbejdsforanstaltninger (BA B7-6)

488,4

473,5

97,0

3,6

11,3

2,3

4.4

Europæisk initiativ for demokrati og menneskerettigheder (BA B7-7)

107,8

105,9

98,2

1,8

0,1

0,1

4.5

Eksterne aspekter for visse fællesskabspolitikker (BA B7-8)

284,9

261,8

91,9

3,5

19,6

6,9

4.6

Reserve til administrative udgifter — Udgiftsområde 4 (K B7-96)

0,1

—

—

—

0,1

100,0

4.7

Førtiltrædelsesstrategi for Middelhavslandene (K B7-04 og 05)

186,3

185,9

99,8

0,0

0,3

0,2

4.8

Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (US B8)

53,7

53,6

99,8

0,0

0,1

0,1

5.

Administrationsudgifter

5 211

5 615,8

107,8

5 545,3

98,7

39,4

31,1

0,6

5.1

Parlamentet (BS I)

1 154,3

(16)

1 137,0

98,5

5,2

12,1

1,0

5.2

Rådet (BS II)

453,7

443,2

97,7

7,5

3,0

0,7

5.3

Kommissionen (BS III)

3 639,7

3 605,1

99,0

25,3

9,4

0,3

5.4

Domstolen (BS IV)

152,5

150,6

98,8

0,7

1,1

0,7

5.5

Revisionsretten (BS V)

77,5

74,8

96,5

0,2

2,4

3,2

5.6

Det Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI)

84,2

82,3

97,7

0,4

1,6

1,8

5.7

Regionsudvalget (BS VII)

49,6

48,3

97,5

0,1

1,2

2,3

5.8

Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS VIII)

4,4

4,1

91,3

—

0,4

8,7

6.

Reserver

434

327,8

75,5

147,9

45,1

—

179,9

54,9

6.1

Garantireserve (K B0-23 og 24)

225,8

147,9

65,5

—

77,9

34,5

6.2

Reserve til nødhjælp (K B7-91)

102,0

—

—

—

102,0

100,0

7.

Førtiltrædelsesstøtte

3 386

3 449,0

101,9

3 393,3

98,4

42,8

12,9

0,4

7.1

Førtiltrædelsesinstrumentet Sapard (K B7-01)

564,0

(16)

560,1

99,3

3,9

0,0

0,0

7.2

Førtiltrædelsesinstrumentet på strukturområdet Ispa (K B7-02)

1 129,0

1 129,0

100,0

0,0

0,1

0,0

7.3

Førtiltrædelsesinstrument under Phare (K B7-03)

1 755,9

1 704,2

97,1

38,9

12,9

0,7

8.

Reserver og hensættelser (BA B0-4)

—

—

—

—

—

—

Bevillinger til forpligtelser tilsammen

102 145

101 232,9

99,1

99 774,8

98,6

650,8

807,2

0,8

Bevillinger til betalinger tilsammen

102 767

98 338,7

95,7

90 557,5

92,1

2 246,0

5 535,2

5,6

Skema IV

Disponible bevillinger til betalinger i 2003 og deres udnyttelse pr. udgiftsområde i de finansielle overslag

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Udgiftsområderne i og sektorerne under de finansielle overslag (i parentes henvises til sektion (BS), undersektion (US), afsnit (BA) og kapitel (K) i kontoplanen for 2003) | Endelige bevillinger (19) | Udnyttelse af bevillingerne |
| Betalinger afholdt i 2003 | Udnyttelsesgrad (%) | Fremførsler 2004 | Bortfald | Grad (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (d) = (a) -(b) -(c) | (d)/(a) |
| 1. | Den fælles landbrugspolitik | 45 095,7 | 44 379,2 | 98,4 | 331,4 | 385,0 | 0,9 |
| | Markedsordninger | 40 348,4 | 39 699,6 | 98,4 | 290,2 | 358,5 | 0,9 |
| 1.1 | Markafgrøder (K B1-10) | 16 815,0 | 16 809,4 | 100,0 | — | 5,6 | 0,0 |
| 1.2 | Sukker (K B1-11) | 1 278,5 | 1 277,4 | 99,9 | — | 1,1 | 0,1 |
| 1.3 | Fedtstoffer og proteinafgrøder (K B1-12 og 13) | 2 737,0 | 2 734,9 | 99,9 | — | 2,1 | 0,1 |
| 1.4 | Frugt og grøntsager (K B1-15) | 1 559,0 | 1 532,2 | 98,3 | — | 26,8 | 1,7 |
| 1.5 | Vin (K B1-16) | 1 244,0 | 1 213,0 | 97,5 | — | 31,0 | 2,5 |
| 1.6 | Tobak (K B1-17) | 981,2 | 957,5 | 97,6 | 9,5 | 14,2 | 1,4 |
| 1.7 | Mejeriprodukter (K B1-20) | 2 801,0 | 2 796,2 | 99,8 | — | 4,8 | 0,2 |
| 1.8 | Kød, æg og fjerkræ (K B1-21 til 24) | 10 425,5 | 10 344,3 | 99,2 | — | 81,2 | 0,8 |
| 1.9 | Andre sektorer (K B1-14 og B1-18) | 1 242,0 | 1 221,2 | 98,3 | — | 20,8 | 1,7 |
| 1.10 | Andre foranstaltninger (K B1-25 til 30) | 1 265,2 | 813,5 | 64,3 | 280,7 | 171,0 | 13,5 |
| 1.11 | Landdistrikternes udvikling og ledsageforanstaltninger (BA B1-4 og 5) | 4 747,3 | 4 679,6 | 98,6 | 41,2 | 26,5 | 0,6 |
| 2. | Strukturforanstaltninger | 31 837,8 | 28 527,6 | 89,6 | 176,5 | 3 133,8 | 9,8 |
| | Strukturfonde | 29 553,6 | 26 243,5 | 88,8 | 176,5 | 3 133,7 | 10,6 |
| 2.1 | Mål 1 (K B2-10) | 20 035,7 | 18 986,0 | 94,8 | 89,1 | 960,7 | 4,8 |
| 2.2 | Mål 2 (K B2-11) | 3 950,0 | 3 587,0 | 90,8 | — | 363,1 | 9,2 |
| 2.3 | Mål 3 (K B2-12) | 3 427,1 | 2 548,3 | 74,4 | — | 878,9 | 25,6 |
| 2.4 | Andre strukturforanstaltninger (K B2-13) | 293,4 | 175,9 | 59,9 | 86,8 | 30,7 | 10,5 |
| 2.5 | EF-initiativer (K B2-14) | 1 685,6 | 801,0 | 47,5 | 0,5 | 884,1 | 52,4 |
| 2.6 | Fornyende aktioner og faglig bistand (K B2-16) | 161,7 | 145,4 | 89,9 | 0,0 | 16,3 | 10,1 |
| 2.7 | Andre specifikke strukturforanstaltninger (BA B2-2) | 89,0 | 89,0 | 100,0 | — | — | — |
| 2.8 | Samhørighedsfonden (BA B2-3) | 2 195,2 | 2 195,1 | 100,0 | — | 0,1 | 0,0 |
| 3. | Interne politikker | 7 256,8 | 5 671,8 | 78,2 | 920,4 | 664,6 | 9,2 |
| 3.1 | Forskning og teknologisk udvikling (US B6) | 4 157,1 | 3 279,6 | 78,9 | 647,8 | 229,7 | 5,5 |
| 3.2 | Andre strukturforanstaltninger (BA B2-4 til 9) | 299,2 (20) | 158,0 | 52,8 | 68,5 | 72,7 | 24,3 |
| 3.3 | Uddannelse, ungdom, andre sociale foranstaltninger (US B3) | 1 161,1 | 943,3 | 81,2 | 147,6 | 70,2 | 6,0 |
| 3.4 | Energi, Euratom og miljø (US B4) | 293,5 | 211,7 | 72,1 | 22,3 | 59,5 | 20,3 |
| 3.5 | Forbrugerbeskyttelse, indre marked, industri og transeuropæiske net (US B5) | 1 345,9 | 1 079,2 | 80,2 | 34,3 | 232,4 | 17,3 |
| 4. | Foranstaltninger udadtil | 4 898,9 | 4 285,8 | 87,5 | 112,7 | 500,4 | 10,2 |
| 4.1 | Fødevarehjælp (BA B7-2) | 1 011,2 | 959,5 | 94,9 | 43,3 | 8,4 | 0,8 |
| 4.2 | Udviklingssamarbejde (BA B7-3 til 5) | 2 929,6 | 2 544,5 | 86,9 | 54,9 | 330,3 | 11,3 |
| 4.3 | Andre samarbejdsforanstaltninger (BA B7-6) | 433,5 | 359,9 | 83,0 | 3,5 | 70,0 | 16,1 |
| 4.4 | Europæisk initiativ for demokrati og menneskerettigheder (BA B7-7) | 109,3 | 99,4 | 90,9 | 1,8 | 8,1 | 7,4 |
| 4.5 | Eksterne aspekter for visse fællesskabspolitikker (BA B7-8) | 296,4 | 234,0 | 78,9 | 3,8 | 58,6 | 19,8 |
| 4.6 | Reserve til administrative udgifter – Udgiftsområde 4 (K B7-96) | 5,0 | — | — | — | 5,0 | 100,0 |
| 4.7 | Førtiltrædelsesstrategi for Middelhavslandene (K B7-04 og 05) | 63,6 | 57,6 | 90,6 | 0,0 | 5,9 | 9,3 |
| 4.8 | Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (US B8) | 50,4 | 31,0 | 61,5 | 5,4 | 14,0 | 27,9 |
| 5. | Administrationsudgifter | 6 087,1 | 5 305,2 | 87,2 | 650,1 | 131,8 | 2,2 |
| 5.1 | Parlamentet (BS I) | 1 254,6 | 985,3 | 78,5 | 245,1 | 24,1 | 1,9 |
| 5.2 | Rådet (BS II) | 511,4 | 410,0 | 80,2 | 75,2 | 26,2 | 5,1 |
| 5.3 | Kommissionen (BS III) | 3 920,9 | 3 547,1 | 90,5 | 302,2 | 71,5 | 1,8 |
| 5.4 | Domstolen (BS IV) | 159,2 | 147,9 | 92,9 | 9,6 | 1,7 | 1,1 |
| 5.5 | Revisionsretten (BS V) | 94,0 | 84,0 | 89,4 | 5,8 | 4,1 | 4,4 |
| 5.6 | Det Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI) | 89,2 | 80,7 | 90,6 | 6,4 | 2,0 | 2,3 |
| 5.7 | Regionsudvalget (BS VII) | 53,1 | 46,2 | 87,0 | 5,2 | 1,7 | 3,2 |
| 5.8 | Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS VIII) | 4,9 | 3,9 | 80,5 | 0,5 | 0,4 | 9,2 |
| 6. | Reserver | 363,8 | 147,9 | 40,7 | — | 215,9 | 59,3 |
| 6.1 | Garantireserve (K B0-23 og 24) | 225,8 | 147,9 | 65,5 | — | 77,9 | 34,5 |
| 6.2 | Reserve til nødhjælp (K B7-91) | 138,0 | — | — | — | 138,0 | 100,0 |
| 7. | Førtiltrædelsesstøtte | 2 798,5 | 2 239,8 | 80,0 | 54,9 | 503,8 | 18,0 |
| 7.1 | Førtiltrædelsesinstrumentet Sapard (K B7-01) | 432,9 | 263,5 | 60,9 | — | 169,4 | 39,1 |
| 7.2 | Førtiltrædelsesinstrumentet på strukturområdet Ispa (K B7-02) | 717,5 | 429,0 | 59,8 | 1,0 | 287,5 | 40,1 |
| 7.3 | Førtiltrædelsesinstrument under Phare (K B7-03) | 1 648,1 | 1 547,4 | 93,9 | 53,9 | 46,8 | 2,8 |
| 8. | Reserver og hensættelser (BA B0-4) | — | — | — | — | — | — |
| Tilsammen | 98 338,7 | 90 557,5 | 92,1 | 2 246,0 | 5 535,2 | 5,6 |

(millioner euro og %)

Udgiftsområderne i og sektorerne under de finansielle overslag (i parentes henvises til sektion (BS), undersektion (US), afsnit (BA) og kapitel (K) i kontoplanen for 2003)

Endelige bevillinger (19)

Udnyttelse af bevillingerne

Betalinger afholdt i 2003

Udnyttelsesgrad (%)

Fremførsler 2004

Bortfald

Grad (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(d) = (a) -(b) -(c)

(d)/(a)

1.

Den fælles landbrugspolitik

45 095,7

44 379,2

98,4

331,4

385,0

0,9

Markedsordninger

40 348,4

39 699,6

98,4

290,2

358,5

0,9

1.1

Markafgrøder (K B1-10)

16 815,0

16 809,4

100,0

—

5,6

0,0

1.2

Sukker (K B1-11)

1 278,5

1 277,4

99,9

—

1,1

0,1

1.3

Fedtstoffer og proteinafgrøder (K B1-12 og 13)

2 737,0

2 734,9

99,9

—

2,1

0,1

1.4

Frugt og grøntsager (K B1-15)

1 559,0

1 532,2

98,3

—

26,8

1,7

1.5

Vin (K B1-16)

1 244,0

1 213,0

97,5

—

31,0

2,5

1.6

Tobak (K B1-17)

981,2

957,5

97,6

9,5

14,2

1,4

1.7

Mejeriprodukter (K B1-20)

2 801,0

2 796,2

99,8

—

4,8

0,2

1.8

Kød, æg og fjerkræ (K B1-21 til 24)

10 425,5

10 344,3

99,2

—

81,2

0,8

1.9

Andre sektorer (K B1-14 og B1-18)

1 242,0

1 221,2

98,3

—

20,8

1,7

1.10

Andre foranstaltninger (K B1-25 til 30)

1 265,2

813,5

64,3

280,7

171,0

13,5

1.11

Landdistrikternes udvikling og ledsageforanstaltninger (BA B1-4 og 5)

4 747,3

4 679,6

98,6

41,2

26,5

0,6

2.

Strukturforanstaltninger

31 837,8

28 527,6

89,6

176,5

3 133,8

9,8

Strukturfonde

29 553,6

26 243,5

88,8

176,5

3 133,7

10,6

2.1

Mål 1 (K B2-10)

20 035,7

18 986,0

94,8

89,1

960,7

4,8

2.2

Mål 2 (K B2-11)

3 950,0

3 587,0

90,8

—

363,1

9,2

2.3

Mål 3 (K B2-12)

3 427,1

2 548,3

74,4

—

878,9

25,6

2.4

Andre strukturforanstaltninger (K B2-13)

293,4

175,9

59,9

86,8

30,7

10,5

2.5

EF-initiativer (K B2-14)

1 685,6

801,0

47,5

0,5

884,1

52,4

2.6

Fornyende aktioner og faglig bistand (K B2-16)

161,7

145,4

89,9

0,0

16,3

10,1

2.7

Andre specifikke strukturforanstaltninger (BA B2-2)

89,0

89,0

100,0

—

—

—

2.8

Samhørighedsfonden (BA B2-3)

2 195,2

2 195,1

100,0

—

0,1

0,0

3.

Interne politikker

7 256,8

5 671,8

78,2

920,4

664,6

9,2

3.1

Forskning og teknologisk udvikling (US B6)

4 157,1

3 279,6

78,9

647,8

229,7

5,5

3.2

Andre strukturforanstaltninger (BA B2-4 til 9)

299,2 (20)

158,0

52,8

68,5

72,7

24,3

3.3

Uddannelse, ungdom, andre sociale foranstaltninger (US B3)

1 161,1

943,3

81,2

147,6

70,2

6,0

3.4

Energi, Euratom og miljø (US B4)

293,5

211,7

72,1

22,3

59,5

20,3

3.5

Forbrugerbeskyttelse, indre marked, industri og transeuropæiske net (US B5)

1 345,9

1 079,2

80,2

34,3

232,4

17,3

4.

Foranstaltninger udadtil

4 898,9

4 285,8

87,5

112,7

500,4

10,2

4.1

Fødevarehjælp (BA B7-2)

1 011,2

959,5

94,9

43,3

8,4

0,8

4.2

Udviklingssamarbejde (BA B7-3 til 5)

2 929,6

2 544,5

86,9

54,9

330,3

11,3

4.3

Andre samarbejdsforanstaltninger (BA B7-6)

433,5

359,9

83,0

3,5

70,0

16,1

4.4

Europæisk initiativ for demokrati og menneskerettigheder (BA B7-7)

109,3

99,4

90,9

1,8

8,1

7,4

4.5

Eksterne aspekter for visse fællesskabspolitikker (BA B7-8)

296,4

234,0

78,9

3,8

58,6

19,8

4.6

Reserve til administrative udgifter – Udgiftsområde 4 (K B7-96)

5,0

—

—

—

5,0

100,0

4.7

Førtiltrædelsesstrategi for Middelhavslandene (K B7-04 og 05)

63,6

57,6

90,6

0,0

5,9

9,3

4.8

Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (US B8)

50,4

31,0

61,5

5,4

14,0

27,9

5.

Administrationsudgifter

6 087,1

5 305,2

87,2

650,1

131,8

2,2

5.1

Parlamentet (BS I)

1 254,6

985,3

78,5

245,1

24,1

1,9

5.2

Rådet (BS II)

511,4

410,0

80,2

75,2

26,2

5,1

5.3

Kommissionen (BS III)

3 920,9

3 547,1

90,5

302,2

71,5

1,8

5.4

Domstolen (BS IV)

159,2

147,9

92,9

9,6

1,7

1,1

5.5

Revisionsretten (BS V)

94,0

84,0

89,4

5,8

4,1

4,4

5.6

Det Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI)

89,2

80,7

90,6

6,4

2,0

2,3

5.7

Regionsudvalget (BS VII)

53,1

46,2

87,0

5,2

1,7

3,2

5.8

Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS VIII)

4,9

3,9

80,5

0,5

0,4

9,2

6.

Reserver

363,8

147,9

40,7

—

215,9

59,3

6.1

Garantireserve (K B0-23 og 24)

225,8

147,9

65,5

—

77,9

34,5

6.2

Reserve til nødhjælp (K B7-91)

138,0

—

—

—

138,0

100,0

7.

Førtiltrædelsesstøtte

2 798,5

2 239,8

80,0

54,9

503,8

18,0

7.1

Førtiltrædelsesinstrumentet Sapard (K B7-01)

432,9

263,5

60,9

—

169,4

39,1

7.2

Førtiltrædelsesinstrumentet på strukturområdet Ispa (K B7-02)

717,5

429,0

59,8

1,0

287,5

40,1

7.3

Førtiltrædelsesinstrument under Phare (K B7-03)

1 648,1

1 547,4

93,9

53,9

46,8

2,8

8.

Reserver og hensættelser (BA B0-4)

—

—

—

—

—

—

Tilsammen

98 338,7

90 557,5

92,1

2 246,0

5 535,2

5,6

| Skema V


  Egne indtægter pr. medlemsstat i 2003 |
| --- |
| |

Skema V

Egne indtægter pr. medlemsstat i 2003

Image

| Skema VI


  Betalinger i 2003 i hver medlemsstat (22)


  NB: Betalinger i 2003 = betalinger over aktionsbevillinger for 2003 plus betalinger over fremførsler fra 2002. |
| --- |
| |

Skema VI

Betalinger i 2003 i hver medlemsstat (22)

NB: Betalinger i 2003 = betalinger over aktionsbevillinger for 2003 plus betalinger over fremførsler fra 2002.

Image

| Skema VII


  Udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne til betalinger i 1999-2003 fordelt på udgiftsområderne i de finansielle overslag |
| --- |
| |

Skema VII

Udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne til betalinger i 1999-2003 fordelt på udgiftsområderne i de finansielle overslag

Image

---

(1)  For regnskabsåret 2003: det endelige årsregnskab over budgettransaktionerne i regnskabsåret 2003 (SEK(2004) 1181).

(2)  Rom-traktaten (25. marts 1957): traktat om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF).

(3)  Rom-traktaten (25. marts 1957): traktat om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).

(4)  Især finansforordningen (FFO) af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002).

(5)  Vigtigste retsakter vedrørende Fællesskabernes egne indtægter: Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 (EFT L 253 af 7.10.2000), Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 (EFT L 130 af 31.5.2000), Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 af 29. maj 1989 (EFT L 155 af 7.6.1989), Rådets sjette direktiv af 17. maj 1977, det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977), Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar 1989 om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT L 49 af 21.2.1989) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 af 15. juli 2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EUT L 181 af 19.7.2003).

(6)  Det er vigtigt at bemærke, at »bevillinger til forpligtelser« og »forpligtelsesbevillinger« og »bevillinger til betalinger« og »betalingsbevillinger« ikke er det samme. »Forpligtelsesbevillinger« og »betalingsbevillinger« anvendes udelukkende i forbindelse med opdelte bevillinger.

(7)  Jf. artikel 274 i EF-traktaten, artikel 179 i Euratom-traktaten og artikel 50 i FFO.

(8)  Jf. artikel 69-74 i FFO og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 (EFT L 130 af 31.5.2000).

(9)  Jf. artikel 246, 247 og 248 i EF-traktaten, artikel 160 A, 160 B og 160 C i Euratom-traktaten og artikel 139-147 i FFO.

(10)  Jf. artikel 276 i EF-traktaten og artikel 180 b i Euratom-traktaten.

(11)  Bevillinger efter ændringsbudgetter.

(12)  Indtægter fra tredjemands deltagelse.

(13)  Bevillinger efter ændringsbudgetter og bevillingsoverførsler.

(14)  Formålsbestemte indtægter samt genopførte, fremførte og genanvendte bevillinger.

(15)  EFTA-udgifter.

(16)  Ændrede budgetbevillinger efter hensyntagen til forpligtelsesbevillinger, der er fremført fra 2002, bevillinger svarende til formålsbestemte indtægter, overførsler mellem budgetposter, EFTA-bevillinger og finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond. Som følge heraf overskrider de disponible bevillinger på bestemte poster loftet i de finansielle overslag.

(17)  Inkl. bevillinger svarende til formålsbestemte indtægter eller lignende bevillinger.

(18)  Inkl. den del af Den Europæiske Solidaritetsfond, der tager sigte på medlemsstaterne.

(19)  Ændrede budgetbevillinger efter hensyntagen til overførsler mellem budgetposter, bevillinger vedrørende formålsbestemte indtægter eller lignende bevillinger og fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår.

(20)  Inkl. den del af Den Europæiske Solidaritetsfond, der tager sigte på medlemsstaterne.

(21)  Der er foretaget en korrektion (på 5 184,9 millioner euro) af bruttobeløbet for Det Forenede Kongeriges andel (15 156,1 million euro) af EU's egne indtægter. De øvrige medlemsstater finansierer denne korrektion med en andel, som er fastsat i forhold til deres respektive andel af moms- og BNI-elementerne i EU's egne bruttoindtægter.

(22)  Den geografiske fordeling er ikke baseret på betalingerne til medlemsstaterne, men på udgifternes fordeling i henhold til dataene i Sincom 2.

(23)  Beløbene under »Diverse« er i det væsentlige udgifter til projekter uden for Unionen og til tredjelandes deltagelse. Herunder er også medtaget udgifter, som ikke kunne fordeles på medlemsstaterne.

(24)  Disponible bevillinger = Regnskabsårets bevillinger til betalinger + bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår.

(25)  For perioden 1993-1999 dækker udgiftsområde 7 kompensationen til de nye medlemsstater. For perioden 2000-2006 dækker det førtiltrædelsesstøtte.

BILAG II

Beretninger og udtalelser vedtaget af Revisionsretten inden for de seneste fem år

I overensstemmelse med traktaterne påhviler det Revisionsretten at udarbejde en årsberetning. I henhold til traktaterne og øvrige gældende retsforskrifter påhviler det endvidere Retten at udarbejde særlige årsberetninger om visse af Fællesskabernes organer og aktiviteter. Retten kan desuden i medfør af traktaterne fremkomme med bemærkninger til særlige spørgsmål og på begæring af en af institutionerne afgive udtalelser. Nedenfor følger en liste over de beretninger og udtalelser, Retten har vedtaget i de seneste fem år.

| Titel | Offentliggørelse |
| --- | --- |
| Årsberetninger og revisionserklæringer |
| Toogtyvende årsberetning, regnskabsåret 1998:






  — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |

Titel

Offentliggørelse

Årsberetninger og revisionserklæringer

Toogtyvende årsberetning, regnskabsåret 1998:

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EFT C 349 af 3.12.1999

Treogtyvende årsberetning, regnskabsåret 1999:

| — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EFT C 342 af 1.12.2000

Fireogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2000:

| — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EFT C 359 af 15.12.2001

EFT C 92 af 17.4.2002 og

EUT C 36 af 15.2.2003

Femogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2001:

| — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EFT C 295 af 28.11.2002

Seksogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2002:

| — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EUT C 286 af 28.11.2003

Syvogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2003:

| — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

Offentliggøres i dette nummer af EUT

Særberetninger

Egne indtægter

— Særberetning nr. 8/99 om EF-toldkodeksens bestemmelser om sikkerhedsstillelse og kaution for traditionelle egne indtægter

EFT C 70 af 10.3.2000

— Særberetning nr. 17/2000 om Kommissionens kontrol af pålideligheden og sammenligneligheden af medlemsstaternes BNI-opgørelser

EFT C 336 af 27.11.2000

— Særberetning nr. 23/2000 om toldværdiansættelse af importerede varer

EFT C 84 af 14.3.2001

Den fælles landbrugspolitik

— Særberetning nr. 1/99 om støtten til anvendelse af skummetmælk og skummetmælkspulver til dyrefoder

EFT C 147 af 27.5.1999

— Særberetning nr. 2/99 om landbrugsreformens indvirkning på kornsektoren

EFT C 192 af 8.7.1999

— Særberetning nr. 1/2000 omklassisk svinepest

EFT C 85 af 23.3.2000

— Særberetning nr. 8/2000 om fællesskabsforanstaltningerne for af sætning af smørfedt

EFT C 132 af 12.5.2000

— Særberetning nr. 11/2000 om støtteordningen for olivenolie

EFT C 215 af 27.7.2000

— Særberetning nr. 14/2000 om en »grønnere fælles« landbrugspolitik

EFT C 353 af 8.12.2000

— Særberetning nr. 20/2000 om forvaltningen af den fælles markedsordning for sukker

EFT C 50 af 15.2.2001

— Særberetning nr. 22/2000 om evaluering af den reviderede procedure for regnskabsafslutning

EFT C 69 af 2.3.2001

— Særberetning nr. 4/2001 om revisionen af EUGFL, Garantisektionen, og gennemførelsen af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

EFT C 214 af 31.7.2001

— Særberetning nr. 6/2001 om mælkekvoter

EFT C 305 af 30.10.2001

— Særberetning nr. 7/2001 om eksportrestitutioner — destination og overgang til fri omsætning

EFT C 314 af 8.11.2001

— Særberetning nr. 8/2001 om restitutioner for produktion af kartoffel- og kornstivelse og om støtte til kartoffelstivelse

EFT C 294 af 19.10.2001

— Særberetning nr. 14/2001 — opfølgning af Rettens særberetning nr. 19/98 om BSE

EFT C 324 af 20.11.2001

— Særberetning nr. 5/2002 om ekstensiveringspræmieordningen og ordningen for ekstensiveringsbeløb inden for den fælles markedsordning for oksekød

EFT C 290 af 25.11.2002

— Særberetning nr. 6/2002 om revision af Kommissionens forvaltning af EU's støtteordning for oliefrø

EFT C 254 af 22.10.2002

— Særberetning nr. 7/2002 om den økonomiske forvaltning af den fælles markedsordning for bananer

EFT C 294 af 28.11.2002

— Særberetning nr. 1/2003 om forudbetaling af eksportrestitutioner

EUT C 98 af 24.4.2003

— Særberetning nr. 4/2003 om udvikling af landdistrikterne: støtte til ugunstigt stillede områder

EUT C 151 af 27.6.2003

— Særberetning nr. 9/2003 om procedurerne for fastsættelse af satserne for tilskud til eksport af landbrugsprodukter (eksportrestitutioner)

EUT C 211 af 5.9.2003

— Særberetning nr. 12/2003 om forsvarlig økonomisk forvaltning af den fælles markedsordning for tørret foder

EUT C 298 af 9.12.2003

— Særberetning nr. 13/2003 om støtten til bomuldsproduktionen

EUT C 298 af 9.12.2003

— Særberetning nr. 14/2003 om Kommissionens måling af landbrugsindkomsten (EF-traktatens artikel 33, stk. 1, litra b))

EUT C 45 af 20.2.2004

— Særberetning nr. 2/2004 om førtiltrædelsesstøtte — Er Sapard blevet forvaltet godt?

EUT C 295 af 30.11.2004

— Særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uregelmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik

EUT C 269 af 4.11.2004

— Særberetning nr. 6/2004 om indførelsen af ordningen for identifikation og registrering af kvæg i EU

Under offentliggørelse

— Særberetning nr. 7/2004 om den fælles markedsordning for tobak

Under offentliggørelse

— Særberetning nr. 8/2004 om Kommissionens administration og overvågning af foranstaltningerne til bekæmpelse af mund- og klovesyge og de dertil knyttede udgifter

Under offentliggørelse

Strukturforanstaltninger

— Særberetning nr. 6/99 om additionalitetsprincippet

EFT C 68 af 9.3.2000

— Særberetning nr. 7/99 om udvikling af industriområder

EFT C 68 af 9.3.2000

— Særberetning nr. 3/2000 om Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen — Foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen af unge

EFT C 100 af 7.4.2000

— Særberetning nr. 7/2000 om Den Internationale Fond for Irland og det særlige støtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgrænsende counties i Irland 1995-1999

EFT C 146 af 25.5.2000

— Særberetning nr. 15/2000 om Samhørighedsfonden

EFT C 279 af 2.10.2000

— Særberetning nr. 1/2001 om EF-initiativet Urban

EFT C 124 af 25.4.2001

— Særberetning nr. 10/2001 om den finansielle kontrol af strukturfondene, Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 og (EF) nr. 1681/94

EFT C 314 af 8.11.2001

— Særberetning nr. 12/2001 om visse strukturinterventioner til fordel for beskæftigelsen: EFRU-støttens beskæftigelseseffekt — ESF-foranstaltninger mod langtidsledighed

EFT C 334 af 28.11.2001

— Særberetning nr. 3/2002 om fællesskabsinitiativet Beskæftigelse — Integra

EFT C 263 af 29.10.2002

— Særberetning nr. 4/2002 om lokale beskæftigelsesfremmende aktioner

EFT C 263 af 29.10.2002

— Særberetning nr. 7/2003 om programmeringen af sturkturfondsinterventionerne i perioden 2000-2006

EUT C 174 af 23.7.2003

— Særberetning nr. 4/2004 om programmeringen af fællesskabsinitiativet vedrørende tværeuropæisk samarbejde Interreg III

Under offentliggørelse

Interne politikker

— Særberetning nr. 9/99 om særprogrammet for forskning, udvikling og demonstration inden for landbrug og fiskeri (FAIR — »Fisheries, Agriculture & Agro-Industrial Research«)

EFT C 92 af 30.3.2000

— Særberetning nr. 9/2000 om transeuropæiske telekommunikationsnet

EFT C 166 af 15.6.2000

— Særberetning nr. 10/2000 om offentlige aftaler tildelt af Det Fælles Forskningscenter

EFT C 172 af 21.6.2000

— Særberetning nr. 9/2001 om programmet for forskeres uddannelse og mobilitet

EFT C 349 af 10.12.2001

— Særberetning nr. 2/2002 om fællesskabshandlingsprogrammerne Socrates og Ungdom for Europa

EFT C 136 af 7.6.2002

— Særberetning nr. 11/2003 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE)

EUT C 292 af 2.12.2003

— Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002)

EUT C 99 af 23.4.2004

Foranstaltninger udadtil

— Særberetning nr. 4/99 om finansiel bistand til oversøiske lande og territorier under 6. og 7. EUF

EFT C 276 af 29.9.1999

— Særberetning nr. 5/99 om grænseoverskridende samarbejde inden for rammerne af Phare-programmet (1994-1998)

EFT C 48 af 21.2.2000

— Særberetning nr. 2/2000 om Den Europæiske Unions bistand til Bosnien-Hercegovina med henblik på indførelse af fred og genindførelse af en retsstat

EFT C 85 af 23.3.2000

— Særberetning nr. 4/2000 om rehabiliteringsaktioner til fordel for AVS-lande som et instrument til forberedelse af almindelig udviklingsbistand

EFT C 113 af 19.4.2000

— Særberetning nr. 12/2000 om Kommissionens forvaltning af EU-bistand til støtte for udviklingen af menneskerettigheder og demokrati i tredjelande

EFT C 230 af 10.8.2000

— Særberetning nr. 16/2000 om udbudsprocedurerne for tjenesteydelsesaftaler under Phare- og Tacis-programmerne

EFT C 350 af 6.12.2000

— Særberetning nr. 18/2000 om programmet for levering af landbrugsprodukter til Den Russiske Føderation

EFT C 25 af 25.1.2001

— Særberetning nr. 19/2000 om Kommissionens forvaltning af programmet for bistand til det palæstinensiske samfund

EFT C 32 af 31.1.2001

— Særberetning nr. 21/2000 om forvaltningen af Kommissionens programmer for bistand til tredjelande (særligt om landeprogrammering og projektforberedelse samt delegationernes rolle)

EFT C 57 af 22.2.2001

— Særberetning nr. 2/2001 om forvaltningen af den humanitære nødhjælp til ofrene for krisen i Kosovo (ECHO)

EFT C 168 af 12.6.2001 og EFT C 159 af 3.7.2002

— Særberetning nr. 3/2001 om Kommissionens forvaltning af de internationale fiskeriaftaler

EFT C 210 af 27.7.2001

— Særberetning nr. 5/2001 om counterpartmidler hidrørende fra strukturtilpasningsstøtte i form af direkte budgetstøtte (7. og 8. EUF)

EFT C 257 af 14.9.2001

— Særberetning nr. 11/2001 om Tacis-programmet for grænseoverskridende samarbejde

EFT C 329 af 23.11.2001

— Særberetning nr. 13/2001 om forvaltningen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)

EFT C 338 af 30.11.2001

— Særberetning nr. 1/2002 om makrofinansiel bistand (MFA) til tredjelande og strukturtilpasningsfacilitet (SAF) for tredjelande i Middelhavsområdet

EFT C 121 af 23.5.2002

— Særberetning nr. 2/2003 om gennemførelsen i udviklingslande af den politik vedrørende fødevaresikkerhed, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget

EUT C 93 af 17.4.2003

— Særberetning nr. 5/2003 om Phare- og Ispa-støtte til miljøprojekter i kandidatlandene

EUT C 167 af 17.7.2003

— Særberetning nr. 6/2003 om twinning, det vigtigste redskab til støtte for institutionsopbygningen i kandidatlandene

EUT C 167 af 17.7.2003

— Særberetning nr. 8/2003 om udførelsen af infrastrukturarbejder, der finansieres af EUF

EUT C 181 af 31.7.2003

— Særberetning nr. 10/2003 om, hvor effektivt Kommissionen i sin forvaltning af udviklingsbistanden til Indien har opfyldt målet om at rette bistanden mod de fattige og sikre en bæredygtig udvikling

EUT C 211 af 5.9.2003

— Særberetning nr. 15/2003 om revisionen af mikroprojektprogrammer finansieret af EUF

EUT C 63 af 11.3.2004

— Særberetning nr. 5/2004 om Phare-programmet anvendt som støtte til at forberede kandidatlandene på at forvalte strukturfondene

Under offentliggørelse

Administrationsudgifter

— Særberetning nr. 5/2000 om Domstolens udgifter til lokaler og bygninger (annekserne »Erasmus«, »Thomas More« og »Anneks C«)

EFT C 109 af 14.4.2000

— Særberetning nr. 13/2000 om Europa-Parlamentets politiske gruppers udgifter

EFT C 181 af 28.6.2000

— Særberetning nr. 3/2003 om de europæiske institutioners invalidepensionsordning

EUT C 109 af 7.5.2003

Finansieringsinstrumenter og bankaktiviteter

— Særberetning nr. 3/99 om Kommissionens forvaltning og kontrol af rentegodtgørelser

EFT C 217 af 29.7.1999

— Særberetning nr. 6/2000 om rentegodtgørelser fra Fællesskabet på lån ydet til små og mellemstore virksomheder af Den Europæiske Investeringsbank som led i Bankens midlertidige lånefacilitet

EFT C 152 af 31.5.2000

Særlige årsberetninger

EKSF's årsregnskaber

— Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 1998

EFT C 240 af 25.8.1999

— Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 1999

EFT C 281 af 4.10.2000

— Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2000

EFT C 185 af 30.6.2001 og EFT C 363 af 19.12.2001

— Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2001

EFT C 158 af 3.7.2002

— Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 23. juli 2002

EUT C 127 af 29.5.2003

Årsberetninger om EKSF

— Årsberetning vedrørende EKSF for regnskabsåret 1998

EFT C 338 af 25.11.1999

— Årsberetning om EKSF for regnskabsåret 1999

EFT C 347 af 4.12.2000

— Årsberetning om EKSF for regnskabsåret 2000

EFT C 366 af 20.12.2001

— Årsberetning om og revisionserklæring vedrørende EKSF for regnskabsåret 2001

EFT C 302 af 5.12.2002

— Årsberetning om og revisionserklæring vedrørende EKSF for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 23. juli 2002

EFT C 224 af 19.9.2003

Euratoms Forsyningsagentur

— Beretning om regnskaberne for 1998 for Euratoms Forsyningsagentur

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om regnskaberne for 1999 for Euratoms Forsyningsagentur

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om regnskaberne for 2000 for Euratoms Forsyningsagentur

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2001

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

— Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2003

Ikke offentliggjort i EUT

Fællesforetagendet Joint European Torus (JET)

— Beretning om 1998-årsregnskabet for Fællesforetagendet JET

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om 1999-årsregnskabet for Fællesforetagendet JET

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om 2000-årsregnskabet for Fællesforetagendet JET

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om 2001-regnskabet (likvidationsregnskabet) for Fællesforetagendet JET

Ikke offentliggjort i EFT

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Dublin-Instituttet)

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Dublin-Instituttet) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1998

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for og forvaltningen af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Dublin-Instituttet) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for og forvaltningen af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop, Thessaloniki)

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Thessaloniki-Centret) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1998

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop — Thessaloniki) for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Europaskolerne

— Beretning om Europaskolernes regnskaber for regnskabsåret 1998

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om regnskabet for Europaskolerne for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1999

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om regnskabet for Europaskolerne for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om regnskabet for Europaskolerne for regnskabsåret 2001

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om Europaskolernes regnskab for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

— Beretning om regnskabet for Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2003

Ikke offentliggjort i EUT

Det Europæiske Monetære Institut og Den Europæiske Centralbank

— Beretning om effektiviteten af Det Europæiske Monetære Instituts og Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 1998

EFT C 133 af 12.5.2000

— Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 1999

EFT C 47 af 13.2.2001

— Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2000

EFT C 341 af 4.12.2001

— Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2001

EFT C 259 af 25.10.2002

— Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2002

EUT C 45 af 20.2.2004

— Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2003

EUT C 286 af 23.11.2004

Forvaltning af »Schengen-kontrakter«

— Beretning om regnskabet vedrørende Rådets generalsekretærs/Rådets høje repræsentants forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater vedrørende installering og drift af forvaltningsenhedens server til onlinehjælp og Sirene-nettet, fase II (»Schengen-kontrakter«) — perioden den 3. maj til den 31. december 1999

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om regnskabet vedrørende Rådets generalsekretærs/Rådets høje repræsentants forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater vedrørende installering og drift af forvaltningsenhedens server til onlinehjælp og Sirene-nettet, fase II (»Schengen-kontrakter«) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om regnskabet for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2001, vedrørende Rådets generalsekretærs/Rådets høje repræsentants forvaltning af de kontrakter, han indgår som repræsentant for visse medlemsstater vedrørende installering og drift af forvaltningsenhedens server til onlinehjælp og Sirene-nettet, fase II (»Schengen-kontrakter«)

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om regnskabet for »Schengen-kontrakter« for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

Forvaltning af »Sisnet-kontrakter«

— Beretning om regnskabet vedrørende Rådets vicegeneralsekretærs forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater om oprettelse og drift af kommunikationsinfrastrukturen i Schengen-sammenhæng (»Sisnet«), for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om regnskabet for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2001, vedrørende Rådets vicegeneralsekretærs forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater om oprettelse og drift af kommunikationsinfrastrukturen i Schengen-sammenhæng (»Sisnet«)

Ikke offentliggjort i EFT

— Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

— Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2003

Ikke offentliggjort i EUT

EF-Sortsmyndigheden (Angers)

— Beretning om regnskabet for EF-Sortsmyndigheden (Angers) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1998

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for EF-Sortsmyndigheden (Angers) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om EF-Sortsmyndighedens regnskab for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (Alicante)

— Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1998

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (Bilbao)

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (Bilbao) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1998

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (Bilbao) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Det Europæiske Miljøagentur (København)

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur (København) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1998

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur (København) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (Lissabon)

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (Lissabon) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1998

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (Lissabon) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (London)

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (London) for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 1998

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (London) for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer (Luxembourg)

— Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer (Luxembourg) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1998

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer (Luxembourg) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (Torino)

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (Torino) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1998

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (Torino) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad (Wien)

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad (Wien) (1. maj — 31. december 1998)

EFT C 372 af 22.12.1999

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad (Wien) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 1999

EFT C 373 af 27.12.2000

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad (Wien) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Det Europæiske Genopbygningsagentur (Thessaloniki)

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur og gennemførelsen af bistanden til Kosovo i regnskabsåret 2000

EFT C 355 af 13.12.2001

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

— Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

— Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

— Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Eurojust

— Beretning om regnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

— Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2003

Under offentliggørelse

Konventet

— Beretning om det årsregnskab, generalsekretæren for Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid har udarbejdet for regnskabsåret 2002 (fra den 21. februar 2002 til den 31. december 2002)

EUT C 122 af 22.5.2003

— Beretning om det årsregnskab, generalsekretæren for Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid har udarbejdet for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2003

EUT C 157 af 14.6.2004

Fællesforetagendet Galileo

— Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2003

Ikke offentliggjort i EUT

Udtalelser

— Udtalelse nr. 1/99 om forslag til ændring af de finansielle bestemmelser for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (Lissabon)

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 2/99 om det ændrede forslag til Rådets forordning (EF, Euratom) om undersøgelser, der foretages af Kontoret for Bekæmpelse af Svig

EFT C 154 af 1.6.1999

— Udtalelse nr. 3/99 om ændret forslag til Rådets forordning (EF, EKSF, Euratom) om ændring af finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (Forelagt af Kommissionen i dokument KOM(1998) 676 endelig udg. af 20. november 1998)

EFT C 154 af 1.6.1999

— Udtalelse nr. 4/99 om forslag til ændring af de finansielle bestemmelser for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (Bilbao)

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 5/99 om den supplerende frivillige pensionsordning og -fond for medlemmer af Europa-Parlamentet

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 6/99 om forslag til ændring af OBNOVA-forordningen med henblik på oprettelse af et genopbygningsagentur for Kosovo

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 7/99 om forslag til ændring af de finansielle bestemmelser for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer (Luxembourg)

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 8/99 om forslag til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter

EFT C 310 af 28.10.1999

— Udtalelse nr. 9/99 om forslag til Rådets forordning (EF) om budgetdisciplin

EFT C 334 af 23.11.1999

— Udtalelse nr. 1/2000 om forslag til Rådets forordning om ændring af finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende adskillelse af funktionerne intern revision og forudgående finanskontrol (finansforordningens artikel 24, stk. 5)

EFT C 327 af 17.11.2000

— Udtalelse nr. 2/2000 om forslag til ændring af finansforordningen for EF-Sortsmyndigheden (Angers)

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 1/2001 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1258/1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og af forskellige andre forordninger om denne politik

EFT C 55 af 21.2.2001

— Udtalelse nr. 2/2001 om forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EFT C 162 af 5.6.2001

— Udtalelse nr. 3/2001 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber som følge af reformen af Kommissionen

EFT C 162 af 5.6.2001

— Udtalelse nr. 4/2001 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (Vedr.: beskatning af personer, der får fratrædelsesgodtgørelse)

EFT C 162 af 5.6.2001

— Udtalelse nr. 5/2001 om forslag til ændring af finansforordningen for Kontoret for Harmonisering i Det Indre Marked (Alicante)

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 6/2001 om udkast til Kommissionens forordning (Euratom, EKSF, EF) om ændring af Kommissionens forordning nr. 3418/93 af 9. december 1993 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i finansforordningen af 21. december 1977

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 7/2001 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 om vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og om ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i disse Fællesskaber

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 8/2001 om forslag til Rådets forordning om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der administrerer opgaver i forbindelse med EF-programmerne

EFT C 345 af 6.12.2001

— Udtalelse nr. 9/2001 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (ref. 2001/0115 (COD) — KOM(2001) 272 endelig)

EFT C 14 af 17.1.2002

— Udtalelse nr. 1/2002 om forslag til ændring af finansforordningen for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante)

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 2/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EFT C 92 af 17.4.2002

— Udtalelse nr. 3/2002 om forslag til finansforordning for Eurojusts budget

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 4/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (Vedr.: beskatning af personer, der får fratrædelsesgodtgørelse)

EFT C 225 af 20.9.2002

— Udtalelse nr. 5/2002 om ændret forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber som følge af reformen af Kommissionen

EFT C 236 af 1.10.2002

— Udtalelse nr. 6/2002 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union

EFT C 236 af 1.10.2002

— Udtalelse nr. 7/2002 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger vedrørende endelig udtræden af tjenesten for tjenestemænd og midlertidigt ansatte i de politiske grupper i Europa-Parlamentet

EFT C 236 af 1.10.2002

— Udtalelse nr. 8/2002 om forslag til en revideret finansforordning vedrørende Det Europæiske Genopbygningsagenturs budget

Ikke offentliggjort i EFT

— Udtalelse nr. 9/2002 om finansiering af den fælles landbrugspolitik

EFT C 285 af 21.11.2002

— Udtalelse nr. 10/2002 om Kommissionens forslag til ændring af forordningerne om oprettelse af fællesskabsagenturerne efter vedtagelsen af den nye finansforordning

EFT C 285 af 21.11.2002

— Udtalelse nr. 11/2002 om udkast til Kommissionens forordning om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende det almindelige budget

EFT C 12 af 17.1.2003

— Udtalelse nr. 12/2002 om forslag til Rådets forordning om finansforordning for Den 9. Europæiske Udviklingsfond i henhold til partnerskabsaftalen mellem AVS og EU undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000

EFT C 12 af 17.1.2003

— Udtalelse nr. 13/2002 om udkast til Kommissionens forordning om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EFT C 12 af 17.1.2003

— Udtalelse nr. 14/2002 om forslag til Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne

EFT C 21 af 28.1.2003

— Udtalelse nr. 1/2003 om forslag til forordning om finansielle bestemmelser (»finansforordning«) for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) forelagt af Harmoniseringskontorets budgetudvalg

Ikke offentliggjort i EUT

— Udtalelse nr. 2/2003 om forslag til forordning om finansielle bestemmelser (»finansforordning«) for EF-Sortsmyndigheden forelagt af Sortmyndighedens administrationsråd

Ikke offentliggjort i EUT

— Udtalelse nr. 3/2003 om forslag til finansforordning for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Ikke offentliggjort i EUT

— Udtalelse nr. 4/2003 om forslag til finansforordning for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

Ikke offentliggjort i EUT

— Udtalelse nr. 5/2003 om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Cyperns, Estlands, Ungarns, Letlands, Litauens, Maltas, Polens, Den Tjekkiske Republiks, Slovakiets og Sloveniens tiltrædelse

EUT C 224 af 19.9.2003

— Udtalelse nr. 6/2003 om udkast til finansforordning for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering

Ikke offentliggjort i EUT

— Udtalelse nr. 7/2003 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter

EUT C 318 af 30.12.2003

— Udtalelse nr. 8/2003 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EU-handlingsprogram til fremme af aktioner til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

EUT C 318 af 30.12.2003

— Udtalelse nr. 9/2003 om udkast til Kommissionens forordning om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer

EUT C 19 af 23.1.2004

— Udtalelse nr. 10/2003 om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland

EUT C 19 af 23.1.2004

— Udtalelse nr. 1/2004 om ændret forslag til Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne

EUT C 75 af 24.3.2004

— Udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet)

EUT C 107 af 30.4.2004

---