# Europos Sąjungos C 295/2004

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 295 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 47 tomas2004m. lapkričio 30d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 295

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

47 tomas2004m. lapkričio 30d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2004/C 295/1 | Specialioji ataskaita Nr. 2/2004 dėl pasirengimo stojimui į ES paramos: Ar tinkamai valdyta SAPARD programa? ir Komisijos atsakymai | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2004/C 295/1

Specialioji ataskaita Nr. 2/2004 dėl pasirengimo stojimui į ES paramos: Ar tinkamai valdyta SAPARD programa? ir Komisijos atsakymai

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 30.11.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 295/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 2/2004

dėl pasirengimo stojimui į ES paramos

AR TINKAMAI VALDYTA SAPARD PROGRAMA?

ir Komisijos atsakymai

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies 2 punktą)

(2004/C 295/01)

TURINYS

| I–XI | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–XI

| 1–10 | ĮŽANGA |
| --- | --- |

1–10

| 1–7 | Kas yra SAPARD? |
| --- | --- |

1–7

| 8–10 | Kaip buvo atliktas SAPARD programos auditas? |
| --- | --- |

8–10

| 11–25 | SAPARD PROGRAMOS ĮGYVEDINIMO ETAPAI |
| --- | --- |

11–25

| 11–12 | Didelė dalis programai skirtų lėšų liko nepanaudota |
| --- | --- |

11–12

| 13–15 | kadangi programos parengimui prireikė nemažai laiko |
| --- | --- |

13–15

| 16–21 | ir vėlavo jos įgyvendinimas SAPARD šalyse |
| --- | --- |

16–21

| 22–23 | Neišanalizuotos pagrindinių programos įgyvendinimo etapų klaidos |
| --- | --- |

22–23

| 24–25 | o biudžeto asignavimai nuolat nepanaudoti iki galo |
| --- | --- |

24–25

| 26–35 | PROGRAMA BUVO ĮGYVENDINIMA DECENTRALIZUOTAI |
| --- | --- |

26–35

| 26–27 | Komisijos sprendimu |
| --- | --- |

26–27

| 28–30 | tačiau Komisijai trūko pasirengimo, o dėl griežtų įgyvendinimo terminų kilo decentralizavimo sunkumų |
| --- | --- |

28–30

| 31–35 | be to, Komisijos taikyti valdymo metodai ne visuomet atitiko SAPARD paramą gaunančių šalių poreikius |
| --- | --- |

31–35

| 36–57 | PAGRINDINIAI SAPARD PROGRAMOS REZULTATAI |
| --- | --- |

36–57

| 36–37 | 8 iš 10 šalių programos poveikis ribotas |
| --- | --- |

36–37

| 38–40 | PVM laikymas kompensuotinomis išlaidomis nėra susijęs su SAPARD programos uždaviniais |
| --- | --- |

38–40

| 41–47 | Tik nedidelė dalis projektų buvo skirti „ES standartams“ įgyvendinti |
| --- | --- |

41–47

| 48–49 | Ne visuomet aiškiai apibrėžti tikslai |
| --- | --- |

48–49

| 50–51 | o Komisijos rengiamos uždavinių ir prioritetų ataskaitos neatitiko reikalavimų |
| --- | --- |

50–51

| 52–57 | Institucinės plėtros prioritetų įgyvendinimas davė gerų rezultatų, išskyrus agrarinės aplinkosaugos sritį |
| --- | --- |

52–57

| 58–80 | SISTEMŲ VERTINIMAS ŠALYSE KANDIDATĖSE |
| --- | --- |

58–80

| 58–60 | Išankstinis valdymo ir kontrolės sistemų patvirtinimas užtikrino griežtą finansinę kontrolę |
| --- | --- |

58–60

| 61–65 | Praktiškai sistemos veikė |
| --- | --- |

61–65

| 66–67 | tačiau bylose trūksta sprendimus pagrindžiančių elementų |
| --- | --- |

66–67

| 68–76 | SAPARD programos valdymo ir kontrolės sistemos buvo priklausomos nuo kitų silpnesnių sistemų |
| --- | --- |

68–76

| 77–80 | nacionalines palūkanų normas reglamentuojančios taisyklės neatitiko SAPARD programos reikalavimų |
| --- | --- |

77–80

| 81–97 | ĮGYVENDINIMO PROBLEMOS SAPARD ŠALYSE |
| --- | --- |

81–97

| 81–90 | Potencialūs paramos gavėjai neturi pakankamai savų išteklių ir susiduria su sunkumais norėdami gauti paskolą |
| --- | --- |

81–90

| 91–95 | be to, administracinės procedūros pernelyg sudėtingos |
| --- | --- |

91–95

| 96–97 | todėl parama buvo skirta tik finansiškai pajėgiems naudos gavėjams |
| --- | --- |

96–97

| 98–109 | KOMISIJA TURI IMTIS VEIKSMŲ, KADANGI |
| --- | --- |

98–109

| 98–103 | taisyklių ir patikrų trūkumas lemia neteisingą bendrosioms išlaidoms skirtų lėšų panaudojimą |
| --- | --- |

98–103

| 104–109 | taip pat trūksta garantijų, kad lėšos yra naudojamos tinkamai pagal privačiam sektoriui taikomas pirkimų taisykles |
| --- | --- |

104–109

| 110–121 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

110–121

1 priedas. ES lėšų, skirtų 2000–2003 m. laikotarpiui, pasiskirstymas pagal valstybę, paramos gavėjo tipą ir paramos priemonę

2 priedas. Peržiūrėtų projektų sąrašas

Komisijos atsakymai

SANTRAUKA

| I. | Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros programa (SAPARD) yra pirma decentralizuotai įgyvendinama išorinės paramos programa. Jos uždaviniai – padėti dešimčiai (1) SAPARD programą vykdančių šalių įgyvendinti Bendrijos teisę ir spręsti žemės ūkio sektoriuje ir kaimo vietovėse kylančias problemas. Minėtos dešimt šalių toliau vadinamos „SAPARD šalimis“. Kadangi pasirengimo stojimui į ES biudžetas buvo žymiai padidintas, o SAPARD programai skirtas lėšas turėjo valdyti naujai sukurtos struktūros pagal naujas taisykles, Audito Rūmai atliko auditą, kurio tikslas – atsakyti į klausimą „Ar tinkamai valdyta SAPARD programa?“ (žr. 1–10 dalis). |
| --- | --- |

I.

Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros programa (SAPARD) yra pirma decentralizuotai įgyvendinama išorinės paramos programa. Jos uždaviniai – padėti dešimčiai (1) SAPARD programą vykdančių šalių įgyvendinti Bendrijos teisę ir spręsti žemės ūkio sektoriuje ir kaimo vietovėse kylančias problemas. Minėtos dešimt šalių toliau vadinamos „SAPARD šalimis“. Kadangi pasirengimo stojimui į ES biudžetas buvo žymiai padidintas, o SAPARD programai skirtas lėšas turėjo valdyti naujai sukurtos struktūros pagal naujas taisykles, Audito Rūmai atliko auditą, kurio tikslas – atsakyti į klausimą „Ar tinkamai valdyta SAPARD programa?“ (žr. 1–10 dalis).

| II. | Atsakymas į šį klausimą – valdymo kokybė buvo įvairi. SAPARD programos įgyvendinimas smarkiai vėlavo; iš dalies dėl uždelsto planų parengimo Komisijoje. Ilgainiui programos įgyvendinimas paspartėjo, tačiau 2003 metų pabaigoje pagrindiniai uždaviniai tebebuvo neįgyvendinti. Programos įgyvendinimas vėlavo daugumoje SAPARD šalių – iš dalies dėl to, jog trūko Komisijos patarimų ar nurodymų ir šioms šalims reikėjo išmokti labai daug naujų dalykų; taip pat dėl to, kad nebuvo pradėtos įgyvendinti kai kurios priemonės. |
| --- | --- |

II.

Atsakymas į šį klausimą – valdymo kokybė buvo įvairi. SAPARD programos įgyvendinimas smarkiai vėlavo; iš dalies dėl uždelsto planų parengimo Komisijoje. Ilgainiui programos įgyvendinimas paspartėjo, tačiau 2003 metų pabaigoje pagrindiniai uždaviniai tebebuvo neįgyvendinti. Programos įgyvendinimas vėlavo daugumoje SAPARD šalių – iš dalies dėl to, jog trūko Komisijos patarimų ar nurodymų ir šioms šalims reikėjo išmokti labai daug naujų dalykų; taip pat dėl to, kad nebuvo pradėtos įgyvendinti kai kurios priemonės.

| III. | Didelė dalis programai skirtų lėšų nebuvo panaudotos, o biudžetų sąmatos nuolat buvo didesnės, kadangi SAPARD programos parengimui ir įgyvendinimui prireikė nemažai laiko. SAPARD reglamentą Taryba priėmė 1999 metų birželį, tačiau tuo metu dar nebuvo parengtos išsamios programos įgyvendinimo taisyklės ir principai. SAPARD šalyse reikėjo sukurti naujas valdymo ir kontrolės sistemas, ir kai kuriose iš jų šis procesas užtruko labai ilgai, tačiau Komisija vėlavimo priežasčių neištyrė. Nuo pat SAPARD programos įgyvendinimo pradžios spartų ir efektyvų jos vykdymą minėtose šalyse apsunkino sudėtingos ir griežtesnės nei numatyta SAPARD taisyklėse administracinės procedūros (žr. 11–25 dalis). |
| --- | --- |

III.

Didelė dalis programai skirtų lėšų nebuvo panaudotos, o biudžetų sąmatos nuolat buvo didesnės, kadangi SAPARD programos parengimui ir įgyvendinimui prireikė nemažai laiko. SAPARD reglamentą Taryba priėmė 1999 metų birželį, tačiau tuo metu dar nebuvo parengtos išsamios programos įgyvendinimo taisyklės ir principai. SAPARD šalyse reikėjo sukurti naujas valdymo ir kontrolės sistemas, ir kai kuriose iš jų šis procesas užtruko labai ilgai, tačiau Komisija vėlavimo priežasčių neištyrė. Nuo pat SAPARD programos įgyvendinimo pradžios spartų ir efektyvų jos vykdymą minėtose šalyse apsunkino sudėtingos ir griežtesnės nei numatyta SAPARD taisyklėse administracinės procedūros (žr. 11–25 dalis).

| IV. | Komisija pasirinko decentralizuotą programos įgyvendinimo būdą, ir, atsižvelgiant į tai, kad buvo planuojama finansuoti gana didelį projektų skaičių, sprendimas buvo teisingas, tačiau ji netiksliai apskaičiavo šiam procesui reikalingą laiką. Nepaisant to, kad Komisija rengė seminarus ir palaikė ryšius su SAPARD šalimis, toks decentralizuotas SAPARD valdymas negarantuoja aktyvaus ir sistemingo programos įgyvendinimo problemų identifikavimo ir jų sprendimo. Dėl šios priežasties visose SAPARD šalyse nebuvo taikoma pažangiausia praktika (žr. 26–35 dalis). |
| --- | --- |

IV.

Komisija pasirinko decentralizuotą programos įgyvendinimo būdą, ir, atsižvelgiant į tai, kad buvo planuojama finansuoti gana didelį projektų skaičių, sprendimas buvo teisingas, tačiau ji netiksliai apskaičiavo šiam procesui reikalingą laiką. Nepaisant to, kad Komisija rengė seminarus ir palaikė ryšius su SAPARD šalimis, toks decentralizuotas SAPARD valdymas negarantuoja aktyvaus ir sistemingo programos įgyvendinimo problemų identifikavimo ir jų sprendimo. Dėl šios priežasties visose SAPARD šalyse nebuvo taikoma pažangiausia praktika (žr. 26–35 dalis).

| V. | Per pirmuosius ketverius programos įgyvendinimo metus galutiniams paramos gavėjams išmokėti tik 323 milijonai eurų (14,8 %) iš šiam tikslui skirto 2 183 milijonų eurų biudžeto. Kadangi per pasirengimo narystei Europos Sąjungoje laikotarpį, kuris aštuonioms iš dešimties paramą gaunančių šalių yra nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gegužės 1 d., lėšų panaudojimas nebuvo itin aktyvus, įgyvendinta tik nežymi SAPARD uždavinių dalis. Bulgarijoje ir Rumunijoje galima tikėtis daug svaresnių rezultatų, kadangi šių šalių pasirengimo narystei ES laikotarpis truks iki 2007 m. sausio 1 d. Lenkijoje mažiausiai 17,7 milijonų eurų SAPARD lėšų bus sumokėtos į valstybės biudžetą PVM forma, o tai nėra susiję su SAPARD uždavinių įgyvendinimu (žr. 36–40 dalis). |
| --- | --- |

V.

Per pirmuosius ketverius programos įgyvendinimo metus galutiniams paramos gavėjams išmokėti tik 323 milijonai eurų (14,8 %) iš šiam tikslui skirto 2 183 milijonų eurų biudžeto. Kadangi per pasirengimo narystei Europos Sąjungoje laikotarpį, kuris aštuonioms iš dešimties paramą gaunančių šalių yra nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gegužės 1 d., lėšų panaudojimas nebuvo itin aktyvus, įgyvendinta tik nežymi SAPARD uždavinių dalis. Bulgarijoje ir Rumunijoje galima tikėtis daug svaresnių rezultatų, kadangi šių šalių pasirengimo narystei ES laikotarpis truks iki 2007 m. sausio 1 d. Lenkijoje mažiausiai 17,7 milijonų eurų SAPARD lėšų bus sumokėtos į valstybės biudžetą PVM forma, o tai nėra susiję su SAPARD uždavinių įgyvendinimu (žr. 36–40 dalis).

| VI. | Pirmieji pabaigtų projektų rezultatai rodo, kad žemės ūkio produktų perdirbimui skirtos lėšos dažniausiai buvo panaudotos projektams, kurių tikslas – didinti žemės ūkio produkcijos apimtis, o ne tiems, kurių paskirtis – gerinti žemės ūkio produkcijos kokybę (t. y. siekti, kad ji atitiktų kokybės, sveikatos ir aplinkosaugos standartus) (žr. 41–47 dalis). |
| --- | --- |

VI.

Pirmieji pabaigtų projektų rezultatai rodo, kad žemės ūkio produktų perdirbimui skirtos lėšos dažniausiai buvo panaudotos projektams, kurių tikslas – didinti žemės ūkio produkcijos apimtis, o ne tiems, kurių paskirtis – gerinti žemės ūkio produkcijos kokybę (t. y. siekti, kad ji atitiktų kokybės, sveikatos ir aplinkosaugos standartus) (žr. 41–47 dalis).

| VII. | Komisija nepateikė informacijos apie SAPARD programos uždavinių įgyvendinimą ir daugiausiai dėmesio skyrė institucinei plėtrai. Tai davė teigiamų rezultatų, kadangi SAPARD programa suteikė galimybę nacionalinėms valdžios institucijoms įgyti praktinės ES lėšų administravimo patirties, kuri bus naudinga įstojus į ES. Tačiau vienoje iš svarbiausių sričių po įstojimo į ES – agrarinės aplinkosaugos – programos poveikis gana nežymus (žr. 48–57 dalis). |
| --- | --- |

VII.

Komisija nepateikė informacijos apie SAPARD programos uždavinių įgyvendinimą ir daugiausiai dėmesio skyrė institucinei plėtrai. Tai davė teigiamų rezultatų, kadangi SAPARD programa suteikė galimybę nacionalinėms valdžios institucijoms įgyti praktinės ES lėšų administravimo patirties, kuri bus naudinga įstojus į ES. Tačiau vienoje iš svarbiausių sričių po įstojimo į ES – agrarinės aplinkosaugos – programos poveikis gana nežymus (žr. 48–57 dalis).

| VIII. | Vienas iš SAPARD programos reikalavimų yra tas, kad Komisija, atlikusi atitinkamus auditus, turi iš anksto patvirtinti paramą gaunančių šalių sukurtas valdymo ir kontrolės sistemas. Taip buvo užtikrinta, kad prieš pradedant naudoti lėšas būtų įdiegtos aiškiai apibrėžtos, pagrindines kontrolės priemones turinčios sistemos. Dėl šio reikalavimo SAPARD skiriasi nuo panašių programų, įgyvendinamų valstybėse narėse, kurios tokias programas gali pradėti vykdyti be minėtų Komisijos atliekamų auditų ir išankstinio valdymo ir kontrolės sistemų patvirtinimo (žr. 58–60 dalis). |
| --- | --- |

VIII.

Vienas iš SAPARD programos reikalavimų yra tas, kad Komisija, atlikusi atitinkamus auditus, turi iš anksto patvirtinti paramą gaunančių šalių sukurtas valdymo ir kontrolės sistemas. Taip buvo užtikrinta, kad prieš pradedant naudoti lėšas būtų įdiegtos aiškiai apibrėžtos, pagrindines kontrolės priemones turinčios sistemos. Dėl šio reikalavimo SAPARD skiriasi nuo panašių programų, įgyvendinamų valstybėse narėse, kurios tokias programas gali pradėti vykdyti be minėtų Komisijos atliekamų auditų ir išankstinio valdymo ir kontrolės sistemų patvirtinimo (žr. 58–60 dalis).

| IX. | Audito Rūmai nustatė, kad SAPARD programos valdymo ir kontrolės sistemos buvo sukurtos pagal reikalavimus, procedūros buvo gerai dokumentuojamos, minėtų sistemų planai iš esmės sėkmingai realizuoti, o dauguma peržiūrėtų bylų parodė, jog laikytasi patikrinimo procedūrų. Sunkumų iškilo dėl to, kad kitų, Komisijos iš anksto nepatvirtintų, tačiau su SAPARD valdymo ir kontrolės sistemomis susijusių sistemų kokybė nebuvo adekvati. Tai ypač pasakytina apie nacionaliniu lygiu atliekamus patikrinimus, kurių tikslas – nustatyti, ar laikomasi kokybės, sveikatos ir aplinkosaugos standartų, kadangi nustatyta, kad tokie patikrinimai nebuvo pakankami (žr. 61–80 dalis). |
| --- | --- |

IX.

Audito Rūmai nustatė, kad SAPARD programos valdymo ir kontrolės sistemos buvo sukurtos pagal reikalavimus, procedūros buvo gerai dokumentuojamos, minėtų sistemų planai iš esmės sėkmingai realizuoti, o dauguma peržiūrėtų bylų parodė, jog laikytasi patikrinimo procedūrų. Sunkumų iškilo dėl to, kad kitų, Komisijos iš anksto nepatvirtintų, tačiau su SAPARD valdymo ir kontrolės sistemomis susijusių sistemų kokybė nebuvo adekvati. Tai ypač pasakytina apie nacionaliniu lygiu atliekamus patikrinimus, kurių tikslas – nustatyti, ar laikomasi kokybės, sveikatos ir aplinkosaugos standartų, kadangi nustatyta, kad tokie patikrinimai nebuvo pakankami (žr. 61–80 dalis).

| X. | Pagrindinės programos įgyvendinimo problemos buvo tos, kad potencialūs paramos gavėjai neturėjo pakankamai savo išteklių, negalėjo gauti paskolų ir susidūrė su sudėtingomis administracinėmis procedūromis. Tai lėmė, kad SAPARD programos lėšos dažniausiai buvo skiriamos tiems, kurie buvo finansiškai pajėgūs, geriau organizuoti ir turintys pakankamai kapitalo ar galimybių gauti paskolas. Nedideliems ūkiams ir bendrovėms, kuriems standartų laikymasis, veiklos modernizavimas ir našumo didinimas reikalauja daugiausiai pastangų, ši priežastis buvo didžiausias kliuvinys (žr. 81–97 dalis). |
| --- | --- |

X.

Pagrindinės programos įgyvendinimo problemos buvo tos, kad potencialūs paramos gavėjai neturėjo pakankamai savo išteklių, negalėjo gauti paskolų ir susidūrė su sudėtingomis administracinėmis procedūromis. Tai lėmė, kad SAPARD programos lėšos dažniausiai buvo skiriamos tiems, kurie buvo finansiškai pajėgūs, geriau organizuoti ir turintys pakankamai kapitalo ar galimybių gauti paskolas. Nedideliems ūkiams ir bendrovėms, kuriems standartų laikymasis, veiklos modernizavimas ir našumo didinimas reikalauja daugiausiai pastangų, ši priežastis buvo didžiausias kliuvinys (žr. 81–97 dalis).

| XI. | Trūko privačiuosius pirkimus ir bendrąsias išlaidas reglamentuojančių taisyklių, nepakako ir atitinkamų patikrinimų. Taip pat nevykdyti efektyvūs patikrinimai, kurių paskirtis – užkirsti kelią padidintų sąskaitų priėmimui ir apmokėjimui (žr. 98–109 dalis). |
| --- | --- |

XI.

Trūko privačiuosius pirkimus ir bendrąsias išlaidas reglamentuojančių taisyklių, nepakako ir atitinkamų patikrinimų. Taip pat nevykdyti efektyvūs patikrinimai, kurių paskirtis – užkirsti kelią padidintų sąskaitų priėmimui ir apmokėjimui (žr. 98–109 dalis).

ĮŽANGA

Kas yra SAPARD?

| 1. | 1997 m. gruodžio mėn. Liuksemburge susirinkusi Europos Vadovų Taryba priėmė plėtros procesui pradėti reikalingus sprendimus, kurių tikslas – parengti šalis kandidates stojimui į Sąjungą. Tai buvo plati pasirengimo stojimui strategija, skirta padėti Vidurio ir Rytų Europos šalims galiausiai tapti Europos Sąjungos narėmis ir, to siekiant, kuo labiau prisiderinti prie Bendrijos acquis
   (2). Kalbant apie pasirengimo stojimui strategiją, buvo nuspręsta žymiai padidinti pasirengimo narystei paramą: šalia jau egzistavusios PHARE programos (3) nuo 2000 m. turėjo būti parengtas struktūrinis instrumentas ir teikiama parama žemės ūkiui. |
| --- | --- |

1.

1997 m. gruodžio mėn. Liuksemburge susirinkusi Europos Vadovų Taryba priėmė plėtros procesui pradėti reikalingus sprendimus, kurių tikslas – parengti šalis kandidates stojimui į Sąjungą. Tai buvo plati pasirengimo stojimui strategija, skirta padėti Vidurio ir Rytų Europos šalims galiausiai tapti Europos Sąjungos narėmis ir, to siekiant, kuo labiau prisiderinti prie Bendrijos acquis
   (2). Kalbant apie pasirengimo stojimui strategiją, buvo nuspręsta žymiai padidinti pasirengimo narystei paramą: šalia jau egzistavusios PHARE programos (3) nuo 2000 m. turėjo būti parengtas struktūrinis instrumentas ir teikiama parama žemės ūkiui.

| 2. | Todėl 2000 m. sausio 1 d. buvo pradėta Specialioji pagalbos žemės ūkio ir kaimo plėtrai programa (SAPARD). SAPARD reglamente (4) nurodyti programos tikslai:






  — | padėti įgyvendinti acquis communautaire, skirtą Bendrajai žemės ūkio politikai ir su ja susijusioms politikos sritims, |
| --- | --- | --- |

2.

Todėl 2000 m. sausio 1 d. buvo pradėta Specialioji pagalbos žemės ūkio ir kaimo plėtrai programa (SAPARD). SAPARD reglamente (4) nurodyti programos tikslai:

—

padėti įgyvendinti acquis communautaire, skirtą Bendrajai žemės ūkio politikai ir su ja susijusioms politikos sritims,

| — | spręsti prioritetines ir konkrečias problemas, susijusias su nuosekliu šalių kandidačių žemės ūkio sektoriaus ir kaimo vietovių derinimu. |
| --- | --- |

—

spręsti prioritetines ir konkrečias problemas, susijusias su nuosekliu šalių kandidačių žemės ūkio sektoriaus ir kaimo vietovių derinimu.

| 3. | Programa buvo valdoma pagal biudžeto (5) B7 antraštinės dalies 1 skyrių (pasirengimo narystei strategija). 2000–2003 m. dešimčiai SAPARD programos šalių skirta suma sudarė 2 183 milijonus eurų (6). 1 priede pateiktas šios sumos pasiskirstymas pagal šalis. |
| --- | --- |

3.

Programa buvo valdoma pagal biudžeto (5) B7 antraštinės dalies 1 skyrių (pasirengimo narystei strategija). 2000–2003 m. dešimčiai SAPARD programos šalių skirta suma sudarė 2 183 milijonus eurų (6). 1 priede pateiktas šios sumos pasiskirstymas pagal šalis.

| 4. | Iki 50 % paramos žemės ūkio gamintojams (daugiausia ūkių investicijoms į žemės ūkio techniką) ir perdirbimo įmonėms (daugiausia investicijoms į įrangą) SAPARD programa teikia iš ES ir nacionalinių fondų, o likusią dalį (50 % ar daugiau) – finansuoja pats paramos gavėjas (7). Vietinėms bendruomenėms SAPARD programos parama (kaimo infrastruktūros, tokios kaip vietinių kelių ar kanalizacijos sistemų, plėtrai) siekia iki 100 %. Visais atvejais (nesvarbu, ar suteikta viešoji parama siekia 50 % ar 100 %), ES dengia 75 % išmokėtos paramos, o nacionalinis bendrasis finansavimas – likusius 25 %. |
| --- | --- |

4.

Iki 50 % paramos žemės ūkio gamintojams (daugiausia ūkių investicijoms į žemės ūkio techniką) ir perdirbimo įmonėms (daugiausia investicijoms į įrangą) SAPARD programa teikia iš ES ir nacionalinių fondų, o likusią dalį (50 % ar daugiau) – finansuoja pats paramos gavėjas (7). Vietinėms bendruomenėms SAPARD programos parama (kaimo infrastruktūros, tokios kaip vietinių kelių ar kanalizacijos sistemų, plėtrai) siekia iki 100 %. Visais atvejais (nesvarbu, ar suteikta viešoji parama siekia 50 % ar 100 %), ES dengia 75 % išmokėtos paramos, o nacionalinis bendrasis finansavimas – likusius 25 %.

| 5. | SAPARD programa yra unikali priemonė, nes tai pirmoji decentralizuotai įgyvendinama išorės paramos programa. Pastarasis aspektas reiškia, kad rengiant konkursus ir sudarant sutartis nereikalingas Komisijos ex ante pritarimas atrenkant projektus (8). Decentralizuotas valdymas SAPARD programos šalyse glaudžiai derinamas su ES valstybėse narėse sudarytomis sistemomis, ir kiekvienos SAPARD programos šalies „Žemės ūkio ir kaimo plėtros programą“ tvirtina Komisija. SAPARD reglamente nurodyta, kad programos turėtų būti pagrįstos šių šalių parengtais planais, kurie sietini su Reglamente apibrėžtomis 15 priemonių. |
| --- | --- |

5.

SAPARD programa yra unikali priemonė, nes tai pirmoji decentralizuotai įgyvendinama išorės paramos programa. Pastarasis aspektas reiškia, kad rengiant konkursus ir sudarant sutartis nereikalingas Komisijos ex ante pritarimas atrenkant projektus (8). Decentralizuotas valdymas SAPARD programos šalyse glaudžiai derinamas su ES valstybėse narėse sudarytomis sistemomis, ir kiekvienos SAPARD programos šalies „Žemės ūkio ir kaimo plėtros programą“ tvirtina Komisija. SAPARD reglamente nurodyta, kad programos turėtų būti pagrįstos šių šalių parengtais planais, kurie sietini su Reglamente apibrėžtomis 15 priemonių.

| 6. | Daugiausia dėmesio buvo skirta toms priemonėms, kurios susijusios su investicijomis į žemės ūkio produktų perdirbimą (žemės ūkio perdirbimo ir prekybos tobulinimu ir investicijomis į žemės ūkio valdas), ir toms priemonėms, kuriomis plėtojamos kaimo vietovės (kaimo infrastruktūros plėtra ir gerinimas). SAPARD programos šalys prioritetą skyrė būtent šioms priemonėms, o ne kitoms galimoms priemonėms, tokioms kaip ekologinis ūkininkavimas, miškininkystė ir žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku, kurioms jos skyrė tik keturis procentus visų išteklių. 1 priede pateiktas lėšų paskirstymas pagrindiniams priemonių ir paramos gavėjų tipams pagal kiekvieną šalį. |
| --- | --- |

6.

Daugiausia dėmesio buvo skirta toms priemonėms, kurios susijusios su investicijomis į žemės ūkio produktų perdirbimą (žemės ūkio perdirbimo ir prekybos tobulinimu ir investicijomis į žemės ūkio valdas), ir toms priemonėms, kuriomis plėtojamos kaimo vietovės (kaimo infrastruktūros plėtra ir gerinimas). SAPARD programos šalys prioritetą skyrė būtent šioms priemonėms, o ne kitoms galimoms priemonėms, tokioms kaip ekologinis ūkininkavimas, miškininkystė ir žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku, kurioms jos skyrė tik keturis procentus visų išteklių. 1 priede pateiktas lėšų paskirstymas pagrindiniams priemonių ir paramos gavėjų tipams pagal kiekvieną šalį.

| 7. | SAPARD programos agentūra yra atsakinga už įgyvendinimo ir mokėjimo funkcijas SAPARD programos šalyse. Potencialūs paramos gavėjai siunčia paraiškas šios agentūros vietiniams skyriams. Atskira Finansų ministerijos institucija, vadinama Nacionaliniu fondu, siunčia Komisijai mokėjimo prašymus ir iš jos gauna sumas, kurias teikia SAPARD programos agentūrai. |
| --- | --- |

7.

SAPARD programos agentūra yra atsakinga už įgyvendinimo ir mokėjimo funkcijas SAPARD programos šalyse. Potencialūs paramos gavėjai siunčia paraiškas šios agentūros vietiniams skyriams. Atskira Finansų ministerijos institucija, vadinama Nacionaliniu fondu, siunčia Komisijai mokėjimo prašymus ir iš jos gauna sumas, kurias teikia SAPARD programos agentūrai.

Kaip buvo atliktas SAPARD programos auditas?

| 8. | Atsižvelgdami į tai, kad pasirengimo narystei biudžetas apskritai labai padidėjo (1999 – 2000 m. jis faktiškai padvigubėjo), ir į tai, kad jo SAPARD programos dalį turėjo valdyti naujai sukurtos struktūros pagal naujai sukurtas taisykles, Audito Rūmai nusprendė atlikti auditą, kuriuo siekta atsakyti į klausimą: „Ar tinkamai valdyta SAPARD programa?“ Buvo apibrėžti trys audito tikslai, kuriais remiantis stengtasi patikrinti:






  — | Komisijos programos valdymo ir kontrolės sistemą, |
| --- | --- | --- |

8.

Atsižvelgdami į tai, kad pasirengimo narystei biudžetas apskritai labai padidėjo (1999 – 2000 m. jis faktiškai padvigubėjo), ir į tai, kad jo SAPARD programos dalį turėjo valdyti naujai sukurtos struktūros pagal naujai sukurtas taisykles, Audito Rūmai nusprendė atlikti auditą, kuriuo siekta atsakyti į klausimą: „Ar tinkamai valdyta SAPARD programa?“ Buvo apibrėžti trys audito tikslai, kuriais remiantis stengtasi patikrinti:

—

Komisijos programos valdymo ir kontrolės sistemą,

| — | SAPARD programos šalyse sukurtos kokybės sistemą, ir |
| --- | --- |

—

SAPARD programos šalyse sukurtos kokybės sistemą, ir

| — | nacionalinių ir regioninių institucijų atliekamą projektų atranką, tvirtinimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

nacionalinių ir regioninių institucijų atliekamą projektų atranką, tvirtinimą ir įgyvendinimą.

Šie tikslai leido Audito Rūmams išanalizuoti, ar valdymo ir kontrolės sistemos veikė veiksmingai ir buvo taikomos pagrįstai, taip pat ar atitinkamose taikymo srityse jos buvo pakankamos.

| 9. | Auditas buvo atliktas Komisijoje (Žemės ūkio generaliniame direktorate) ir keturiose SAPARD programos šalyse (Bulgarijoje, Lietuvoje, Lenkijoje ir Rumunijoje). Dokumentai buvo tikrinami atrankiniu būdu, atsitiktinai pasirinkus 76 projektus, iš kurių 42 projektų dokumentai buvo tikrinami vietoje 2002 m. lapkričio mėn.– 2003 m. rugsėjo mėn. laikotarpiu. Imtį sudarę projektai apėmė iki audito įgyvendintas pagrindines priemones ir jie sudarė apie 95 % visų tose keturiose šalyse sudarytų sutarčių ir atliktų mokėjimų (9). Be to, buvo patikrinti SAPARD programos šalyse sudarytų sistemų pagrindiniai elementai. Audito Rūmų auditorius lydėjo ir kartu su jais dirbo aplankytų šalių Aukščiausiųjų audito institucijų darbuotojai. |
| --- | --- |

9.

Auditas buvo atliktas Komisijoje (Žemės ūkio generaliniame direktorate) ir keturiose SAPARD programos šalyse (Bulgarijoje, Lietuvoje, Lenkijoje ir Rumunijoje). Dokumentai buvo tikrinami atrankiniu būdu, atsitiktinai pasirinkus 76 projektus, iš kurių 42 projektų dokumentai buvo tikrinami vietoje 2002 m. lapkričio mėn.– 2003 m. rugsėjo mėn. laikotarpiu. Imtį sudarę projektai apėmė iki audito įgyvendintas pagrindines priemones ir jie sudarė apie 95 % visų tose keturiose šalyse sudarytų sutarčių ir atliktų mokėjimų (9). Be to, buvo patikrinti SAPARD programos šalyse sudarytų sistemų pagrindiniai elementai. Audito Rūmų auditorius lydėjo ir kartu su jais dirbo aplankytų šalių Aukščiausiųjų audito institucijų darbuotojai.

| 10. | SAPARD programos auditas rėmėsi ankstesnių auditų, kurie pagrindinį dėmesį skyrė programos parengimui ir Komisijos SAPARD programos sistemų analizei bei priežiūrai, rezultatais, paskelbtais Audito Rūmų metinėse ataskaitose (10). Pagrindinėse tų auditų išvadose pažymima, kad SAPARD programos instrumento parengimui, visų pirma, gana sudėtingos teisinės bazės detalių išsiaiškinimui ir suvokimui, prireikė gana daug laiko, ir kad valdymo ir kontrolės sistemos numato nepakankamus patikrinimus tokiose rizikos srityse kaip darbuotojai, dvigubo finansavimo prevencija, geras finansų valdymas, banko palūkanos ir būtiniausių aplinkosaugos, higienos ir gyvūnų gerovės standartų laikymasis. |
| --- | --- |

10.

SAPARD programos auditas rėmėsi ankstesnių auditų, kurie pagrindinį dėmesį skyrė programos parengimui ir Komisijos SAPARD programos sistemų analizei bei priežiūrai, rezultatais, paskelbtais Audito Rūmų metinėse ataskaitose (10). Pagrindinėse tų auditų išvadose pažymima, kad SAPARD programos instrumento parengimui, visų pirma, gana sudėtingos teisinės bazės detalių išsiaiškinimui ir suvokimui, prireikė gana daug laiko, ir kad valdymo ir kontrolės sistemos numato nepakankamus patikrinimus tokiose rizikos srityse kaip darbuotojai, dvigubo finansavimo prevencija, geras finansų valdymas, banko palūkanos ir būtiniausių aplinkosaugos, higienos ir gyvūnų gerovės standartų laikymasis.

SAPARD PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO ETAPAI

Didelė dalis programai skirtų lėšų liko nepanaudota

| 11. | Paveiksle parodyti SAPARD programos įgyvendinimo etapai nuo pirmojo teisės akto pasiūlymo iki 2003 m. gruodžio 31 d. Langeliuose nurodyta, kada baigtos pagrindinės etapo pakopos. „A“ skiltyje pateiktos sumos rodo skirtumą tarp viso Bendrijos finansinio indėlio į bendrąjį biudžetą (11) ir visos sumos, kuriai buvo sudarytos sutartys su paramos gavėjais. Skirtumas rodo biudžeto sumą, kurios SAPARD programos šalys nepanaudojo dėl to, kad prireikė daug laiko jų sistemoms patvirtinti, o po to dėl vėlavimų, atsiradusių tose šalyse, kur iškilo įgyvendinimo sunkumų. Dvi pagrindinės įgyvendinimo problemos aprašomos 81–95 pastraipose. |
| --- | --- |

11.

Paveiksle parodyti SAPARD programos įgyvendinimo etapai nuo pirmojo teisės akto pasiūlymo iki 2003 m. gruodžio 31 d. Langeliuose nurodyta, kada baigtos pagrindinės etapo pakopos. „A“ skiltyje pateiktos sumos rodo skirtumą tarp viso Bendrijos finansinio indėlio į bendrąjį biudžetą (11) ir visos sumos, kuriai buvo sudarytos sutartys su paramos gavėjais. Skirtumas rodo biudžeto sumą, kurios SAPARD programos šalys nepanaudojo dėl to, kad prireikė daug laiko jų sistemoms patvirtinti, o po to dėl vėlavimų, atsiradusių tose šalyse, kur iškilo įgyvendinimo sunkumų. Dvi pagrindinės įgyvendinimo problemos aprašomos 81–95 pastraipose.

Image

| 12. | „B“ skiltyje parodytos sutarčių su galutiniais paramos gavėjais sumos, kurios, deja, dar nebuvo išmokėtos. Tai rodo, kiek reikia laiko projektams įgyvendinti (pavyzdžiui, statybos projektai gali paprastai trukti ilgiau kaip metus), bet tai taip pat rodo su administravimu susijusį vėlavimą (žr. 16 pastraipą et seq.). „C“ skiltyje parodytas faktinis lėšų srautas paramos gavėjams. |
| --- | --- |

12.

„B“ skiltyje parodytos sutarčių su galutiniais paramos gavėjais sumos, kurios, deja, dar nebuvo išmokėtos. Tai rodo, kiek reikia laiko projektams įgyvendinti (pavyzdžiui, statybos projektai gali paprastai trukti ilgiau kaip metus), bet tai taip pat rodo su administravimu susijusį vėlavimą (žr. 16 pastraipą et seq.). „C“ skiltyje parodytas faktinis lėšų srautas paramos gavėjams.

kadangi programos parengimui prireikė nemažai laiko

| 13. | 1999 m. birželio mėn. Taryba priėmė Komisijos pasiūlymą dėl SAPARD reglamento. Pasiūlymas numatė naują ir sudėtingą teisinę bazę, kurią reikėjo išsamiau apibrėžti. Komisijai reikėjo septynių mėnesių įgyvendinimo principams nustatyti, po to dar šešių mėnesių išsamioms taisyklėms parengti ir priimti; po to – dar šešių mėnesių susitarimams su SAPARD programos šalimis parengti, suderėti ir priimti. Taigi, teisinė bazė buvo visiškai baigta 2000 m. lapkričio 29 d. (12). Iki 2001 m. kovo mėn. pabaigos susitarimus buvo pasirašiusios visos šalys. |
| --- | --- |

13.

1999 m. birželio mėn. Taryba priėmė Komisijos pasiūlymą dėl SAPARD reglamento. Pasiūlymas numatė naują ir sudėtingą teisinę bazę, kurią reikėjo išsamiau apibrėžti. Komisijai reikėjo septynių mėnesių įgyvendinimo principams nustatyti, po to dar šešių mėnesių išsamioms taisyklėms parengti ir priimti; po to – dar šešių mėnesių susitarimams su SAPARD programos šalimis parengti, suderėti ir priimti. Taigi, teisinė bazė buvo visiškai baigta 2000 m. lapkričio 29 d. (12). Iki 2001 m. kovo mėn. pabaigos susitarimus buvo pasirašiusios visos šalys.

| 14. | Toliau ruošdamasi programos įgyvendinimui, Komisija neišnaudojo laikotarpio nuo 1998 m. kovo mėn., kada ji pasiūlė SAPARD reglamentą (13), iki 1999 m. liepos mėn., kada jį priėmė Taryba. Šį 15 mėnesių laikotarpį buvo galima išnaudoti išsamių principų ir taisyklių, kurios būtų suteikusios aiškumo politikai ir pagreitinusios įgyvendinimą, rengimui. |
| --- | --- |

14.

Toliau ruošdamasi programos įgyvendinimui, Komisija neišnaudojo laikotarpio nuo 1998 m. kovo mėn., kada ji pasiūlė SAPARD reglamentą (13), iki 1999 m. liepos mėn., kada jį priėmė Taryba. Šį 15 mėnesių laikotarpį buvo galima išnaudoti išsamių principų ir taisyklių, kurios būtų suteikusios aiškumo politikai ir pagreitinusios įgyvendinimą, rengimui.

| 15. | Užbaigus teisinės sistemos kūrimą 2000 m. lapkričio mėn., SAPARD programos veikimo pradžia priklausė nuo to, kiek laiko reikės sistemoms SAPARD programos šalyse sukurti. Kai kurios šalys veikė greitai: 2001 m. gegužės mėn. Komisija patvirtino sistemas kai kurioms priemonėms Bulgarijoje. Kitoms šalims reikėjo daugiau laiko; Vengrija pradėjo įgyvendinti kai kurias SAPARD programos priemones tik 2002 m. lapkričio 27 d. |
| --- | --- |

15.

Užbaigus teisinės sistemos kūrimą 2000 m. lapkričio mėn., SAPARD programos veikimo pradžia priklausė nuo to, kiek laiko reikės sistemoms SAPARD programos šalyse sukurti. Kai kurios šalys veikė greitai: 2001 m. gegužės mėn. Komisija patvirtino sistemas kai kurioms priemonėms Bulgarijoje. Kitoms šalims reikėjo daugiau laiko; Vengrija pradėjo įgyvendinti kai kurias SAPARD programos priemones tik 2002 m. lapkričio 27 d.

ir vėlavo jos įgyvendinimas SAPARD šalyse

| 16. | Nuo pat SAPARD programos pradžios atitinkamose šalyse našiam programos įgyvendinimui trukdė sudėtingos administracinės procedūros, kurios buvo griežtesnės už SAPARD programos taisykles. Toliau pateikiami kai kurie Audito Rūmų nustatytų įgyvendinimo problemų pavyzdžiai (taip pat žr. 91 pastraipą et seq.). |
| --- | --- |

16.

Nuo pat SAPARD programos pradžios atitinkamose šalyse našiam programos įgyvendinimui trukdė sudėtingos administracinės procedūros, kurios buvo griežtesnės už SAPARD programos taisykles. Toliau pateikiami kai kurie Audito Rūmų nustatytų įgyvendinimo problemų pavyzdžiai (taip pat žr. 91 pastraipą et seq.).

| 17. | Rumunija buvo paskutinė ir vienintelė SAPARD programos šalis, kurioje kai kurios sistemų dalys buvo patvirtintos, bet 2002 m. rugpjūčio mėn. ji dar nebuvo gerai pasirengusi taikyti programos. Nuo paraiškos formos gavimo iki jos patvirtinimo reikėdavo septynių su puse mėnesio. Nuo 2003 m. balandžio mėn. situacija pagerėjo, nes Rumunijos institucijos pakeitė kai kurias procedūras ir padidino darbuotojų skaičių toms paraiškoms nagrinėti. Nepaisant šio vėlavimo, didelis paraiškų skaičius leido Rumunijos institucijoms panaudoti visas lėšas, kurios buvo planuotos kaimo infrastruktūrai visam 7 metų laikotarpiui (2000–2006 m.). |
| --- | --- |

17.

Rumunija buvo paskutinė ir vienintelė SAPARD programos šalis, kurioje kai kurios sistemų dalys buvo patvirtintos, bet 2002 m. rugpjūčio mėn. ji dar nebuvo gerai pasirengusi taikyti programos. Nuo paraiškos formos gavimo iki jos patvirtinimo reikėdavo septynių su puse mėnesio. Nuo 2003 m. balandžio mėn. situacija pagerėjo, nes Rumunijos institucijos pakeitė kai kurias procedūras ir padidino darbuotojų skaičių toms paraiškoms nagrinėti. Nepaisant šio vėlavimo, didelis paraiškų skaičius leido Rumunijos institucijoms panaudoti visas lėšas, kurios buvo planuotos kaimo infrastruktūrai visam 7 metų laikotarpiui (2000–2006 m.).

| 18. | Lenkija taip pat gavo daug paraiškų šio tipo projektams. Tačiau dėl administracinių priežasčių, kurių SAPARD programos taisyklės nereikalauja, daugiau kaip 250 milijonų eurų nebuvo panaudoti ilgiau kaip vienerius metus (14). Tai trukdė našiam SAPARD programos įgyvendinimui. |
| --- | --- |

18.

Lenkija taip pat gavo daug paraiškų šio tipo projektams. Tačiau dėl administracinių priežasčių, kurių SAPARD programos taisyklės nereikalauja, daugiau kaip 250 milijonų eurų nebuvo panaudoti ilgiau kaip vienerius metus (14). Tai trukdė našiam SAPARD programos įgyvendinimui.

| 19. | Lietuvoje nuo projekto paraiškos pateikimo iki sutarties pasirašymo praeina vidutiniškai keturi su puse mėnesio. Viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl užtrunka paraiškų tvirtinimas, – darbuotojų trūkumas pagrindiniame padalinyje, kuris vertina visas projektų paraiškas. |
| --- | --- |

19.

Lietuvoje nuo projekto paraiškos pateikimo iki sutarties pasirašymo praeina vidutiniškai keturi su puse mėnesio. Viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl užtrunka paraiškų tvirtinimas, – darbuotojų trūkumas pagrindiniame padalinyje, kuris vertina visas projektų paraiškas.

| 20. | Bulgarijoje visus vietiniu lygiu atliktus patikrinimus SAPARD programos agentūra dar kartą pakartoja centriniu lygiu. Dėl to kiekvieno projekto patvirtinimui papildomai reikia dar vieno mėnesio (ir tokiu būdu, projekto įgyvendinimas nusikelia) ir apytikriai dar vieno mėnesio kiekvienam mokėjimo patvirtinimo etapui. Tokie dvigubi patikrinimai reikalingi, kai sistemos yra kuriamos, tačiau reikalingumą reikia (nuolat) prižiūrėti. |
| --- | --- |

20.

Bulgarijoje visus vietiniu lygiu atliktus patikrinimus SAPARD programos agentūra dar kartą pakartoja centriniu lygiu. Dėl to kiekvieno projekto patvirtinimui papildomai reikia dar vieno mėnesio (ir tokiu būdu, projekto įgyvendinimas nusikelia) ir apytikriai dar vieno mėnesio kiekvienam mokėjimo patvirtinimo etapui. Tokie dvigubi patikrinimai reikalingi, kai sistemos yra kuriamos, tačiau reikalingumą reikia (nuolat) prižiūrėti.

| 21. | Kaip nurodyta 35 pastraipoje, Komisija aktyviai neieškojo tokių, kaip čia aprašyta, įgyvendinimo problemų. Nors kai kuriais atvejais Komisija ir ėmėsi veiksmų klausimui su atitinkama šalimi aptarti, ji tai darė nesistemingai. |
| --- | --- |

21.

Kaip nurodyta 35 pastraipoje, Komisija aktyviai neieškojo tokių, kaip čia aprašyta, įgyvendinimo problemų. Nors kai kuriais atvejais Komisija ir ėmėsi veiksmų klausimui su atitinkama šalimi aptarti, ji tai darė nesistemingai.

Neišanalizuotos pagrindinių programos įgyvendinimo etapų klaidos

| 22. | Komisija neanalizavo kritiškai svarbių etapų, dėl kurių vėlavo SAPARD programos šalių sistemų sukūrimas. Tai būtų buvusi gera valdymo praktika. Į tokią analizę turėtų įeiti ir jos pačios vaidmuo, ir tai būtų buvę naudinga, nes SAPARD programos šalys būtų galėjusios atsižvelgti į sėkmės veiksnius, sudarydamos ES lėšų valdymo sistemas. |
| --- | --- |

22.

Komisija neanalizavo kritiškai svarbių etapų, dėl kurių vėlavo SAPARD programos šalių sistemų sukūrimas. Tai būtų buvusi gera valdymo praktika. Į tokią analizę turėtų įeiti ir jos pačios vaidmuo, ir tai būtų buvę naudinga, nes SAPARD programos šalys būtų galėjusios atsižvelgti į sėkmės veiksnius, sudarydamos ES lėšų valdymo sistemas.

| 23. | Vėliau vertindama programos vidurio laikotarpio pažangą kiekvienoje SAPARD programos šalyje, Komisija tokios analizės taip pat neatliko. Įtraukiant analizę į vertinimus, būtų buvę galima nustatyti sistemų kūrimo sėkmės veiksnius ir sunkumus ir tokiu būdu padėti panašioms priemonėms ateityje. Nebuvo ir išorinio vertinimo, kuriuo būtų užtikrinta, kad SAPARD programos patirtį būtų galima panaudoti ateityje. |
| --- | --- |

23.

Vėliau vertindama programos vidurio laikotarpio pažangą kiekvienoje SAPARD programos šalyje, Komisija tokios analizės taip pat neatliko. Įtraukiant analizę į vertinimus, būtų buvę galima nustatyti sistemų kūrimo sėkmės veiksnius ir sunkumus ir tokiu būdu padėti panašioms priemonėms ateityje. Nebuvo ir išorinio vertinimo, kuriuo būtų užtikrinta, kad SAPARD programos patirtį būtų galima panaudoti ateityje.

o biudžeto asignavimai nuolat nepanaudoti iki galo

| 24. | Komisija nesugebėjo tiksliai apskaičiuoti sumų, reikalingų įtraukti į biudžetą mokėjimams pirmiesiems trejiems programos metams. Iki 2002 m. pabaigos mokėjimams ji skyrė 850,8 mln. eurų, iš kurių buvo panaudota tik 154,4 mln. eurų (18 %), o kita dalis buvo anuliuota (15). Komisija pažymėjo, kad mokėjimo sumos nebuvo tiksliai apskaičiuotos dėl to, kad jos priklauso nuo veiksnių, kurių ji nekontroliuoja, o ankstesnės patirties, kaip decentralizuotai valdyti išorinę pagalbą, nebuvo. Todėl sumos negalėjo būti pagrįstos pakankamai išsamia dokumentacija ir apskaičiavimais. |
| --- | --- |

24.

Komisija nesugebėjo tiksliai apskaičiuoti sumų, reikalingų įtraukti į biudžetą mokėjimams pirmiesiems trejiems programos metams. Iki 2002 m. pabaigos mokėjimams ji skyrė 850,8 mln. eurų, iš kurių buvo panaudota tik 154,4 mln. eurų (18 %), o kita dalis buvo anuliuota (15). Komisija pažymėjo, kad mokėjimo sumos nebuvo tiksliai apskaičiuotos dėl to, kad jos priklauso nuo veiksnių, kurių ji nekontroliuoja, o ankstesnės patirties, kaip decentralizuotai valdyti išorinę pagalbą, nebuvo. Todėl sumos negalėjo būti pagrįstos pakankamai išsamia dokumentacija ir apskaičiavimais.

| 25. | Vietoj to buvo pateikti kiti argumentai, kurie turėjo pateisinti nurodytas sumas, kaip pvz., poreikis parodyti, jog Komisija tiki, kad atitinkamos šalys sugebės įgyvendinti SAPARD programą. Reikia skirti politinius norus ir ekonominę realybę, bet, kadangi politinė valia buvo pernelyg pabrėžiama, Komisija sistemingai pervertindavo mokėjimams skirtas sumas biudžete. |
| --- | --- |

25.

Vietoj to buvo pateikti kiti argumentai, kurie turėjo pateisinti nurodytas sumas, kaip pvz., poreikis parodyti, jog Komisija tiki, kad atitinkamos šalys sugebės įgyvendinti SAPARD programą. Reikia skirti politinius norus ir ekonominę realybę, bet, kadangi politinė valia buvo pernelyg pabrėžiama, Komisija sistemingai pervertindavo mokėjimams skirtas sumas biudžete.

PROGRAMA BUVO ĮGYVENDINAMA DECENTRALIZUOTAI

Komisijos sprendimu

| 26. | Iki 1999 m. birželio mėn., atrenkant projektus, organizuojant konkursus ir sudarant sutartis išorinei pagalbai buvo reikalingas Komisijos ex ante patvirtinimas. SAPARD programos teisinė bazė pirmą kartą leido atsisakyti tokių išorinės pagalbos ex ante patvirtinimų. Taryba nenurodė, kad turi būti taikoma būtent tokia decentralizuoto valdymo sistema, tačiau pati ją pasirinko Komisija. Tai, kad Komisija pasirinko decentralizuotą valdymą, buvo teisinga, nes buvo tikimasi didelio finansuotinų projektų skaičiaus. |
| --- | --- |

26.

Iki 1999 m. birželio mėn., atrenkant projektus, organizuojant konkursus ir sudarant sutartis išorinei pagalbai buvo reikalingas Komisijos ex ante patvirtinimas. SAPARD programos teisinė bazė pirmą kartą leido atsisakyti tokių išorinės pagalbos ex ante patvirtinimų. Taryba nenurodė, kad turi būti taikoma būtent tokia decentralizuoto valdymo sistema, tačiau pati ją pasirinko Komisija. Tai, kad Komisija pasirinko decentralizuotą valdymą, buvo teisinga, nes buvo tikimasi didelio finansuotinų projektų skaičiaus.

| 27. | Kadangi nei teikdama SAPARD reglamento pasiūlymą 1998 m. kovo mėn., nei vėliau Komisija nenurodė programos valdymo metodų, tai teko jai padaryti po to, kai reglamentą 1999 m. birželio mėn. priėmė Taryba. 2000 m. sausio mėn. Komisija priėmė komunikatą, kuriame nurodė, kad SAPARD programa turi būti valdoma decentralizuotai. Komisija pateikė tokias decentralizuoto valdymo pasirinkimo priežastis:






  — | ji neturi reikiamų techninių ir žmogiškųjų išteklių, kad galėtų valdyti laukiamą didelį mažų projektų skaičių, |
| --- | --- | --- |

27.

Kadangi nei teikdama SAPARD reglamento pasiūlymą 1998 m. kovo mėn., nei vėliau Komisija nenurodė programos valdymo metodų, tai teko jai padaryti po to, kai reglamentą 1999 m. birželio mėn. priėmė Taryba. 2000 m. sausio mėn. Komisija priėmė komunikatą, kuriame nurodė, kad SAPARD programa turi būti valdoma decentralizuotai. Komisija pateikė tokias decentralizuoto valdymo pasirinkimo priežastis:

—

ji neturi reikiamų techninių ir žmogiškųjų išteklių, kad galėtų valdyti laukiamą didelį mažų projektų skaičių,

| — | ji siekia parengti SAPARD programos šalis žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidoms valdyti po jų įstojimo. |
| --- | --- |

—

ji siekia parengti SAPARD programos šalis žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidoms valdyti po jų įstojimo.

tačiau Komisijai trūko pasirengimo, o dėl griežtų įgyvendinimo terminų kilo decentralizavimo sunkumų

| 28. | 1999 m. kovo mėn. Berlyne posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba manė, kad šešių naujų valstybių narių, iš kurių penkios buvo tinkamos SAPARD paramai (16) gauti, stojimas gali prasidėti 2002 m. Kadangi tai reiškė, kad toms penkioms šalims SAPARD programa veiks tik dvejus metus, tam, kad ji turėtų poveikį, reikėjo SAPARD programą pradėti kuo greičiau. |
| --- | --- |

28.

1999 m. kovo mėn. Berlyne posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba manė, kad šešių naujų valstybių narių, iš kurių penkios buvo tinkamos SAPARD paramai (16) gauti, stojimas gali prasidėti 2002 m. Kadangi tai reiškė, kad toms penkioms šalims SAPARD programa veiks tik dvejus metus, tam, kad ji turėtų poveikį, reikėjo SAPARD programą pradėti kuo greičiau.

| 29. | Tačiau, pasirinkusi decentralizuotą įgyvendinimą, Komisija turėjo sukurti teisinę bazę, kad SAPARD programos taisykles būtų galima taikyti tose šalyse. Po to SAPARD programos šalys turėjo sukurti savo sistemas, o šioje srityje jos neturėjo jokios ankstesnės patirties. Turint galvoje šių užduočių sudėtingumą, galima sakyti, kad Komisija nepakankamai įvertino, kiek tam reikės laiko. |
| --- | --- |

29.

Tačiau, pasirinkusi decentralizuotą įgyvendinimą, Komisija turėjo sukurti teisinę bazę, kad SAPARD programos taisykles būtų galima taikyti tose šalyse. Po to SAPARD programos šalys turėjo sukurti savo sistemas, o šioje srityje jos neturėjo jokios ankstesnės patirties. Turint galvoje šių užduočių sudėtingumą, galima sakyti, kad Komisija nepakankamai įvertino, kiek tam reikės laiko.

| 30. | Iš penkių šalių tik Estijos (2001 m. birželio mėn.) ir Slovėnijos (2001 m. lapkričio mėn.) sistemas Komisija patvirtino iki 2002 m. Laikas, kurio reikėjo patvirtinimui, nesutrumpino SAPARD programos įgyvendinimo laiko, nes dėl užsitęsusių plėtros derybų 2001 m. birželio mėn. Gioteburge posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba stojimo datą nukėlė į 2004 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

30.

Iš penkių šalių tik Estijos (2001 m. birželio mėn.) ir Slovėnijos (2001 m. lapkričio mėn.) sistemas Komisija patvirtino iki 2002 m. Laikas, kurio reikėjo patvirtinimui, nesutrumpino SAPARD programos įgyvendinimo laiko, nes dėl užsitęsusių plėtros derybų 2001 m. birželio mėn. Gioteburge posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba stojimo datą nukėlė į 2004 m. gegužės mėn.

be to, Komisijos taikyti valdymo metodai ne visuomet atitiko SAPARD paramą gaunančių šalių poreikius

| 31. | Pagal valstybėse narėse vykdomų ES programų principus atsakomybė už SAPARD programos valdymą priklauso SAPARD programos šalims. Šių šalių su Komisija pasirašyti tarptautiniai susitarimai atsakomybę už kasdieninį valdymą, visų pirma už įgyvendinimo problemų nustatymą ir jų sprendimą, priskiria SAPARD programos šalims. |
| --- | --- |

31.

Pagal valstybėse narėse vykdomų ES programų principus atsakomybė už SAPARD programos valdymą priklauso SAPARD programos šalims. Šių šalių su Komisija pasirašyti tarptautiniai susitarimai atsakomybę už kasdieninį valdymą, visų pirma už įgyvendinimo problemų nustatymą ir jų sprendimą, priskiria SAPARD programos šalims.

| 32. | Komisijos požiūriu jos atsakomybė, esant decentralizuotam valdymui, – prižiūrėti SAPARD programos įgyvendinimą. Formalios tokios priežiūros priemonės – programų derybos, SAPARD programos šalių pateiktų metinių įgyvendinimo ataskaitų analizė ir dalyvavimas patariamąja teise kiekviename nacionaliniame priežiūros komitete, kuris renkasi du kartus per metus (17). |
| --- | --- |

32.

Komisijos požiūriu jos atsakomybė, esant decentralizuotam valdymui, – prižiūrėti SAPARD programos įgyvendinimą. Formalios tokios priežiūros priemonės – programų derybos, SAPARD programos šalių pateiktų metinių įgyvendinimo ataskaitų analizė ir dalyvavimas patariamąja teise kiekviename nacionaliniame priežiūros komitete, kuris renkasi du kartus per metus (17).

| 33. | Šiam darbui atlikti Komisija skyrė per mažai darbuotojų. Vienos SAPARD šalies programai valdyti buvo skirta vidutiniškai mažiau nei vieno pareigūno darbo laikas (18). Pavyzdžiui, tik vienas pareigūnas buvo atsakingas už Rumunijos ir Bulgarijos programų, pagal kurias Bendrijos pagalba siekė 1 442 mln. eurų, įgyvendinimo priežiūrą. |
| --- | --- |

33.

Šiam darbui atlikti Komisija skyrė per mažai darbuotojų. Vienos SAPARD šalies programai valdyti buvo skirta vidutiniškai mažiau nei vieno pareigūno darbo laikas (18). Pavyzdžiui, tik vienas pareigūnas buvo atsakingas už Rumunijos ir Bulgarijos programų, pagal kurias Bendrijos pagalba siekė 1 442 mln. eurų, įgyvendinimo priežiūrą.

| 34. | Komisijos požiūrį į programos valdymą galima iliustruoti tokiu pavyzdžiu: tvirtindamas 2001 m. biudžeto įvykdymą, Europos Parlamentas kritikavo Komisiją už nepakankamą SAPARD programos biudžeto panaudojimą, nes išmokos galutiniams paramos gavėjams buvo labai nedidelės. Komisija atsakė, kad išlaidos iš esmės priklauso nuo to, kaip greitai paramos gavėjai patiria išlaidas, o to Komisija kontroliuoti negali. Komisija įsipareigojo paspartinti įgyvendinimą, bet to įsipareigojimo rezultatas – laiškai, kuriuos Komisija išsiuntinėjo paramą gaunančioms šalims, klausdama, ką jai reikėtų daryti (19). |
| --- | --- |

34.

Komisijos požiūrį į programos valdymą galima iliustruoti tokiu pavyzdžiu: tvirtindamas 2001 m. biudžeto įvykdymą, Europos Parlamentas kritikavo Komisiją už nepakankamą SAPARD programos biudžeto panaudojimą, nes išmokos galutiniams paramos gavėjams buvo labai nedidelės. Komisija atsakė, kad išlaidos iš esmės priklauso nuo to, kaip greitai paramos gavėjai patiria išlaidas, o to Komisija kontroliuoti negali. Komisija įsipareigojo paspartinti įgyvendinimą, bet to įsipareigojimo rezultatas – laiškai, kuriuos Komisija išsiuntinėjo paramą gaunančioms šalims, klausdama, ką jai reikėtų daryti (19).

| 35. | Audito Rūmų auditas nustatė kelias sritis, kuriose SAPARD programos šalys taikė skirtingą praktiką; kai kuriais atvejais rezultatai buvo geri, bet kitais atvejais taikoma praktika buvo žalinga (žr. 21, 39, 80, 90, 95, 103 ir 109 pastraipas). Komisija padėjo organizuodama seminarus ir palaikydama kasdienius ryšius su SAPARD programos šalimis, bet to nepakako, kad įgyvendinimo problemos būtų aktyviai ir sistemingai nustatomos ir kad būtų imamasi veiksmų siekiant užtikrinti, kad visose dešimtyje šalių būtų taikoma geriausia praktika (taip pat žr. 85–86 pastraipas). |
| --- | --- |

35.

Audito Rūmų auditas nustatė kelias sritis, kuriose SAPARD programos šalys taikė skirtingą praktiką; kai kuriais atvejais rezultatai buvo geri, bet kitais atvejais taikoma praktika buvo žalinga (žr. 21, 39, 80, 90, 95, 103 ir 109 pastraipas). Komisija padėjo organizuodama seminarus ir palaikydama kasdienius ryšius su SAPARD programos šalimis, bet to nepakako, kad įgyvendinimo problemos būtų aktyviai ir sistemingai nustatomos ir kad būtų imamasi veiksmų siekiant užtikrinti, kad visose dešimtyje šalių būtų taikoma geriausia praktika (taip pat žr. 85–86 pastraipas).

PAGRINDINIAI SAPARD PROGRAMOS REZULTATAI

8 iš 10 šalių programos poveikis ribotas

| 36. | SAPARD reglamentas nustatė Bendrijos paramos sistemą pasirengimo narystei laikotarpiu. Aštuonioms iš dešimties paramą gaunančioms šalims šis laikotarpis truko nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gegužės 1 d. Iki 2003 m. gruodžio 31 d. išlaidos, išmokėtos galutiniams paramos gavėjams, sudarė 323 mln. eurų (14,8 % turimo 2 183 mln. eurų biudžeto), iš kurių daugiau kaip pusė buvo išmokėta per paskutinį 2003 m. ketvirtį. Indėlis, siekiant įgyvendinti reglamente prieš stojimą apibrėžtus tikslus buvo labai menkas dėl nedidelio išlaidų dydžio pasirengimo narystei laikotarpiu (žr. 11–20 pastraipas). |
| --- | --- |

36.

SAPARD reglamentas nustatė Bendrijos paramos sistemą pasirengimo narystei laikotarpiu. Aštuonioms iš dešimties paramą gaunančioms šalims šis laikotarpis truko nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gegužės 1 d. Iki 2003 m. gruodžio 31 d. išlaidos, išmokėtos galutiniams paramos gavėjams, sudarė 323 mln. eurų (14,8 % turimo 2 183 mln. eurų biudžeto), iš kurių daugiau kaip pusė buvo išmokėta per paskutinį 2003 m. ketvirtį. Indėlis, siekiant įgyvendinti reglamente prieš stojimą apibrėžtus tikslus buvo labai menkas dėl nedidelio išlaidų dydžio pasirengimo narystei laikotarpiu (žr. 11–20 pastraipas).

| 37. | Bulgarijos ir Rumunijos stojimo datą Europos Taryba nustatė 2007 m. sausio 1 d., jei šios šalys įvykdys būtinus reikalavimus. Tikimasi, kad šioms šalims poveikis bus daug didesnis. |
| --- | --- |

37.

Bulgarijos ir Rumunijos stojimo datą Europos Taryba nustatė 2007 m. sausio 1 d., jei šios šalys įvykdys būtinus reikalavimus. Tikimasi, kad šioms šalims poveikis bus daug didesnis.

PVM laikymas kompensuotinomis išlaidomis nėra susijęs su SAPARD programos uždaviniais

| 38. | Pagal Komisijos ir kiekvienos SAPARD programos šalies sudarytus tarptautinius susitarimus PVM už įrangą ar paslaugas negali būti laikomas kompensuotinomis išlaidomis, jei yra įvykdytos šios sąlygos:






  a) | jei jis yra susigrąžintinas, kompensuotinas ar tarpuskaitos būdu panaikintas bet kuriomis priemonėmis; |
| --- | --- | --- |

38.

Pagal Komisijos ir kiekvienos SAPARD programos šalies sudarytus tarptautinius susitarimus PVM už įrangą ar paslaugas negali būti laikomas kompensuotinomis išlaidomis, jei yra įvykdytos šios sąlygos:

a)

jei jis yra susigrąžintinas, kompensuotinas ar tarpuskaitos būdu panaikintas bet kuriomis priemonėmis;

| b) | jei jis, kaip sudedamoji dalis, neįeina į bendrąją apmokestinimo sistemą; arba |
| --- | --- |

b)

jei jis, kaip sudedamoji dalis, neįeina į bendrąją apmokestinimo sistemą; arba

| c) | jei jis sudaro neproporcingai didelį bet kurios programos dalies procentą. |
| --- | --- |

c)

jei jis sudaro neproporcingai didelį bet kurios programos dalies procentą.

| 39. | Priemonės „Kaimo infrastruktūros plėtra ir gerinimas“ paramos gavėjai yra vietos savivaldybės, ir į projektų, finansuojamų pagal šią priemonę, sąskaitas įtraukiamas PVM. Kadangi Lenkijoje PVM nėra kompensuotinas, toks PVM yra priskiriamas kompensuotinoms projekto sąnaudoms. Kitose audituotose SAPARD programos šalyse taip nėra. |
| --- | --- |

39.

Priemonės „Kaimo infrastruktūros plėtra ir gerinimas“ paramos gavėjai yra vietos savivaldybės, ir į projektų, finansuojamų pagal šią priemonę, sąskaitas įtraukiamas PVM. Kadangi Lenkijoje PVM nėra kompensuotinas, toks PVM yra priskiriamas kompensuotinoms projekto sąnaudoms. Kitose audituotose SAPARD programos šalyse taip nėra.

| 40. | Remdamiesi 2000–2003 m. pagal šią priemonę Lenkijai skirta parama (270 milijonų eurų) ir atsižvelgdami į PVM, kuris kinta nuo 7 % iki 22 %, priklausomai nuo to, kas tiekiama, Audito Rūmai apskaičiavo, kad PVM sudarys ne mažiau kaip 17,7 mln. eurų. Šią PVM sumą SAPARD programa sumokės į valstybės biudžetą, ir tokiu atveju tai neprisidės prie programoje apibrėžtų tikslų. Žiūrint iš perspektyvos, tai Bendrijos indėlis Lenkijoje vidutiniškai prilygsta apie 400 projektų, skirtų keliams modernizuoti arba 2 000 projektų, skirtų ūkių tobulinimui. PVM laikymo kompensuotinomis išlaidomis Lenkijoje, o kitose SAPARD programos šalyse – ne, pasekmė yra ta, kad sumažėja vykdomų projektų skaičius ir veiksmingas bendras nacionalinis finansavimas yra žymiai mažesnis. Todėl šioje šalyje SAPARD programos poveikis yra žymiai mažesnis. Tai neproporcinga, todėl pagal pirmiau nurodytą c punktą šios išlaidos yra nekompensuotinos. Nėra įrodymų, kad Komisija ėmėsi kokių nors veiksmų, todėl ji turėtų ištirti visas aplinkybes ir nustatyti, ar Lenkija turėtų programai grąžinti PVM. |
| --- | --- |

40.

Remdamiesi 2000–2003 m. pagal šią priemonę Lenkijai skirta parama (270 milijonų eurų) ir atsižvelgdami į PVM, kuris kinta nuo 7 % iki 22 %, priklausomai nuo to, kas tiekiama, Audito Rūmai apskaičiavo, kad PVM sudarys ne mažiau kaip 17,7 mln. eurų. Šią PVM sumą SAPARD programa sumokės į valstybės biudžetą, ir tokiu atveju tai neprisidės prie programoje apibrėžtų tikslų. Žiūrint iš perspektyvos, tai Bendrijos indėlis Lenkijoje vidutiniškai prilygsta apie 400 projektų, skirtų keliams modernizuoti arba 2 000 projektų, skirtų ūkių tobulinimui. PVM laikymo kompensuotinomis išlaidomis Lenkijoje, o kitose SAPARD programos šalyse – ne, pasekmė yra ta, kad sumažėja vykdomų projektų skaičius ir veiksmingas bendras nacionalinis finansavimas yra žymiai mažesnis. Todėl šioje šalyje SAPARD programos poveikis yra žymiai mažesnis. Tai neproporcinga, todėl pagal pirmiau nurodytą c punktą šios išlaidos yra nekompensuotinos. Nėra įrodymų, kad Komisija ėmėsi kokių nors veiksmų, todėl ji turėtų ištirti visas aplinkybes ir nustatyti, ar Lenkija turėtų programai grąžinti PVM.

Tik nedidelė dalis projektų buvo skirti „ES standartams“ įgyvendinti

| 41. | SAPARD reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta, jog atitinkamos šalys privalo užtikrinti, kad prioritetas būtų suteikiamas priemonėms, kuriomis siekiama pagerinti rinkos efektyvumą, kokybės ir sveikatos standartus, taip pat priemonėms, kuriomis siekiama sukurti naujas darbo vietas kaimo vietovėse, neprieštaraujant aplinkos apsaugos nuostatoms. Audito rūmų auditas nustatė, kad 44 iš 46 tikrintų projektų, vykdomų pagal dvi priemones „investicijos į žemės ūkio valdas“ ir „žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos gerinimas“, padidino arba modernizavo gamybą (20). |
| --- | --- |

41.

SAPARD reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta, jog atitinkamos šalys privalo užtikrinti, kad prioritetas būtų suteikiamas priemonėms, kuriomis siekiama pagerinti rinkos efektyvumą, kokybės ir sveikatos standartus, taip pat priemonėms, kuriomis siekiama sukurti naujas darbo vietas kaimo vietovėse, neprieštaraujant aplinkos apsaugos nuostatoms. Audito rūmų auditas nustatė, kad 44 iš 46 tikrintų projektų, vykdomų pagal dvi priemones „investicijos į žemės ūkio valdas“ ir „žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos gerinimas“, padidino arba modernizavo gamybą (20).

| 42. | Tačiau buvo įgyvendinti tik du projektai, kurių pagrindinis tikslas buvo verslo standartų gerinimas. Nors tiesa, kad moderni įranga jau savaime padeda pasiekti ES standartus, nedaug rasta įrodymų, kad 24 SAPARD programos projektai, skirti investicijoms į ūkius, būtų turėję poveikio viso ūkio kokybės, sveikatos ar aplinkos standartams. Panaši padėtis nustatyta ir 20 tikrintų projektų, skirtų perdirbimo įmonėms: nors nauja įranga savaime turėjo įtakos visai gamyklai, projektai nesiekė daryti įtakos visos gamyklos pasirengimui siekti ES standartų. |
| --- | --- |

42.

Tačiau buvo įgyvendinti tik du projektai, kurių pagrindinis tikslas buvo verslo standartų gerinimas. Nors tiesa, kad moderni įranga jau savaime padeda pasiekti ES standartus, nedaug rasta įrodymų, kad 24 SAPARD programos projektai, skirti investicijoms į ūkius, būtų turėję poveikio viso ūkio kokybės, sveikatos ar aplinkos standartams. Panaši padėtis nustatyta ir 20 tikrintų projektų, skirtų perdirbimo įmonėms: nors nauja įranga savaime turėjo įtakos visai gamyklai, projektai nesiekė daryti įtakos visos gamyklos pasirengimui siekti ES standartų.

| 43. | Šio aspekto svarba pabrėžiama pastarojo meto Komisijos pažangos ataskaitose apie pasirengimo ES narystei būklę (21). Šiose ataskaitose Komisija nurodė, kad dabartiniai žemės ūkio ir maisto įmonių atnaujinimo tempai Čekijos Respublikoje, Vengrijoje, Lenkijoje ir Slovakijoje kelia rimtą susirūpinimą. Lenkijos atveju Komisija padarė išvadą, kad būtina skubi pažanga visuomenės sveikatos srityje, ir būtina imtis skubių veiksmų įgyvendinti acquis iki stojimo dienos. |
| --- | --- |

43.

Šio aspekto svarba pabrėžiama pastarojo meto Komisijos pažangos ataskaitose apie pasirengimo ES narystei būklę (21). Šiose ataskaitose Komisija nurodė, kad dabartiniai žemės ūkio ir maisto įmonių atnaujinimo tempai Čekijos Respublikoje, Vengrijoje, Lenkijoje ir Slovakijoje kelia rimtą susirūpinimą. Lenkijos atveju Komisija padarė išvadą, kad būtina skubi pažanga visuomenės sveikatos srityje, ir būtina imtis skubių veiksmų įgyvendinti acquis iki stojimo dienos.

| 44. | Žemės ūkio ir maisto sektorius, kuriam skirta 27 % SAPARD programos lėšų, taip pat gauna dideles sumas iš tiesioginių užsienio investicijų. Lenkijoje šis sektorius pritraukia apie 575 mln. eurų tokių investicijų per metus, o tai yra dešimt kartų daugiau nei SAPARD programos skiriama metinė parama (22). Šis sektorius – vienas iš dinamiškiausių Lenkijos pramonės sektorių. Todėl komercinių investicijų finansavimas turėtų būti paliktas privačiam sektoriui. SAPARD programos finansavimas turėtų būti skiriamas ES standartams pasiekti. |
| --- | --- |

44.

Žemės ūkio ir maisto sektorius, kuriam skirta 27 % SAPARD programos lėšų, taip pat gauna dideles sumas iš tiesioginių užsienio investicijų. Lenkijoje šis sektorius pritraukia apie 575 mln. eurų tokių investicijų per metus, o tai yra dešimt kartų daugiau nei SAPARD programos skiriama metinė parama (22). Šis sektorius – vienas iš dinamiškiausių Lenkijos pramonės sektorių. Todėl komercinių investicijų finansavimas turėtų būti paliktas privačiam sektoriui. SAPARD programos finansavimas turėtų būti skiriamas ES standartams pasiekti.

| 45. | Projektuose priemonei „Investicijos į žemės ūkio valdas“ įgyvendinti, paprastai buvo perkama didesnė, modernesnė ir galingesnė žemės ūkio technika, didinanti paramos gavėjo gamybą. Kai kuriose šalyse tokios investicijos buvo labai koncentruotos į grūdų gamybos sektorių. Investicijos į pieno ir mėsos sektorių, kur poreikis laikytis ES standartų yra daug didesnis, buvo nedidelės. Išanalizavusi 2003 m. birželio mėn. SAPARD programos šalių pateiktas metines ataskaitas, Komisija taip pat nustatė, kad nėra pusiausvyros. |
| --- | --- |

45.

Projektuose priemonei „Investicijos į žemės ūkio valdas“ įgyvendinti, paprastai buvo perkama didesnė, modernesnė ir galingesnė žemės ūkio technika, didinanti paramos gavėjo gamybą. Kai kuriose šalyse tokios investicijos buvo labai koncentruotos į grūdų gamybos sektorių. Investicijos į pieno ir mėsos sektorių, kur poreikis laikytis ES standartų yra daug didesnis, buvo nedidelės. Išanalizavusi 2003 m. birželio mėn. SAPARD programos šalių pateiktas metines ataskaitas, Komisija taip pat nustatė, kad nėra pusiausvyros.

| 46. | Net tuo atveju, jei SAPARD programos parama buvo daugiausia skirta įrangai pirkti, ji galėjo prisidėti prie ES standartų gerinimo, jei procedūros būtų buvę griežtai taikomos. Tačiau taip nebuvo – būtiniausių standartų reikalavimai ir tikrinimas yra apibrėžti nacionaliniuose įstatymuose. Jie yra vienodi, nesvarbu, ar vykdomas SAPARD programos ar kitos programos projektas. Audito Rūmų auditas nustatė, kad nacionalinių institucijų atliekami higienos ir aplinkosaugos patikrinimai buvo nepakankami. Smulkesnė informacija pateikta 70–76 pastraipose. |
| --- | --- |

46.

Net tuo atveju, jei SAPARD programos parama buvo daugiausia skirta įrangai pirkti, ji galėjo prisidėti prie ES standartų gerinimo, jei procedūros būtų buvę griežtai taikomos. Tačiau taip nebuvo – būtiniausių standartų reikalavimai ir tikrinimas yra apibrėžti nacionaliniuose įstatymuose. Jie yra vienodi, nesvarbu, ar vykdomas SAPARD programos ar kitos programos projektas. Audito Rūmų auditas nustatė, kad nacionalinių institucijų atliekami higienos ir aplinkosaugos patikrinimai buvo nepakankami. Smulkesnė informacija pateikta 70–76 pastraipose.

| 47. | Taigi atsižvelgiant į tai, kad bendras SAPARD programos tikslas – įgyvendinti acquis, skirto bendrai žemės ūkio ir su juo susijusiai politikai, galima daryti šias išvadas: iki 2003 m. pabaigos daugiau pinigų buvo išleista projektams, kurie didina žemės ūkio gamybą, o ne projektams, kurie gerina žemės ūkio produktų kokybę (siekiant kokybės ir sveikatos standartų ir saugant aplinką). |
| --- | --- |

47.

Taigi atsižvelgiant į tai, kad bendras SAPARD programos tikslas – įgyvendinti acquis, skirto bendrai žemės ūkio ir su juo susijusiai politikai, galima daryti šias išvadas: iki 2003 m. pabaigos daugiau pinigų buvo išleista projektams, kurie didina žemės ūkio gamybą, o ne projektams, kurie gerina žemės ūkio produktų kokybę (siekiant kokybės ir sveikatos standartų ir saugant aplinką).

Ne visuomet aiškiai apibrėžti tikslai

| 48. | Audito Rūmams atlikus prioriteto „Darbo vietų kūrimas kaimo vietovėse“ auditą vietose, nustatyti keli atvejai, kai dėl SAPARD programos lėšomis įsigytos modernesnės įrangos darbo vietų skaičius sumažėjo. Tačiau SAPARD programos priežiūros metu nebuvo atsižvelgta į investicijų į žemės ūkio ir maisto sektorių neigiamą poveikį darbo vietoms kaime. Kelių projektų, kuriais buvo numatyta sukurti tam tikras darbo vietų skaičius, atveju nustatyta, kad tie skaičiai buvo pagrįsti gerais norais, kurie priklausė nuo tikėtinos rinkos raidos, o ne nuo tiesioginio SAPARD projekto poveikio. |
| --- | --- |

48.

Audito Rūmams atlikus prioriteto „Darbo vietų kūrimas kaimo vietovėse“ auditą vietose, nustatyti keli atvejai, kai dėl SAPARD programos lėšomis įsigytos modernesnės įrangos darbo vietų skaičius sumažėjo. Tačiau SAPARD programos priežiūros metu nebuvo atsižvelgta į investicijų į žemės ūkio ir maisto sektorių neigiamą poveikį darbo vietoms kaime. Kelių projektų, kuriais buvo numatyta sukurti tam tikras darbo vietų skaičius, atveju nustatyta, kad tie skaičiai buvo pagrįsti gerais norais, kurie priklausė nuo tikėtinos rinkos raidos, o ne nuo tiesioginio SAPARD projekto poveikio.

| 49. | Tinkamomis investicijomis laikomos tos investicijos, kurios investuojamos į kaimo infrastruktūros plėtrą kaimo vietovėse. Tačiau Komisija neužtikrino, kad projektai būtų faktiškai įgyvendinami kaimo vietovėse. Paprastai kaimo vietovių apibrėžimo matas – gyventojų tankumas, tačiau kai kuriose šalyse tokių duomenų nebuvo, ir Komisija pritarė tam, kad būtų taikomi kiti kriterijai. Todėl kyla abejonių dėl kai kurių SAPARD programos bendrai finansuojamų investicijų kaimiško pobūdžio. Buvo nustatyti keli atvejai, kai projektas buvo faktiškai taikomas didoko miesto priemiesčiui. Nebuvo nustatyta, ar savivaldybės yra tikrai kaimo vietovių savivaldybės, jau nepaisant to fakto, kad atotrūkis tarp kaimo ir miesto infrastruktūros priemonių SAPARD programos šalyse yra paprastai didesnis nei tarp miesto ir kaimo vietovių infrastruktūros dabartinėse valstybėse narėse. |
| --- | --- |

49.

Tinkamomis investicijomis laikomos tos investicijos, kurios investuojamos į kaimo infrastruktūros plėtrą kaimo vietovėse. Tačiau Komisija neužtikrino, kad projektai būtų faktiškai įgyvendinami kaimo vietovėse. Paprastai kaimo vietovių apibrėžimo matas – gyventojų tankumas, tačiau kai kuriose šalyse tokių duomenų nebuvo, ir Komisija pritarė tam, kad būtų taikomi kiti kriterijai. Todėl kyla abejonių dėl kai kurių SAPARD programos bendrai finansuojamų investicijų kaimiško pobūdžio. Buvo nustatyti keli atvejai, kai projektas buvo faktiškai taikomas didoko miesto priemiesčiui. Nebuvo nustatyta, ar savivaldybės yra tikrai kaimo vietovių savivaldybės, jau nepaisant to fakto, kad atotrūkis tarp kaimo ir miesto infrastruktūros priemonių SAPARD programos šalyse yra paprastai didesnis nei tarp miesto ir kaimo vietovių infrastruktūros dabartinėse valstybėse narėse.

o Komisijos rengiamos uždavinių ir prioritetų ataskaitos neatitiko reikalavimų

| 50. | SAPARD reglamento 13 straipsnyje nurodyta, kad Komisija privalo pateikti metines ataskaitas apie suteiktą Bendrijos paramą, kurioje ji visų pirma privalo parodyti pažangą siekiant nustatytų tikslų. Todėl metinėse ataskaitose turėjo būti nurodyti objektyvūs kriterijai, kaip pavyzdžiui, SAPARD programose nurodytų pagrindinių rodiklių santrauka, kurių pagrindu matuojama pažanga, siekiant SAPARD reglamento tikslų arba prioritetų. Tai nebuvo padaryta. |
| --- | --- |

50.

SAPARD reglamento 13 straipsnyje nurodyta, kad Komisija privalo pateikti metines ataskaitas apie suteiktą Bendrijos paramą, kurioje ji visų pirma privalo parodyti pažangą siekiant nustatytų tikslų. Todėl metinėse ataskaitose turėjo būti nurodyti objektyvūs kriterijai, kaip pavyzdžiui, SAPARD programose nurodytų pagrindinių rodiklių santrauka, kurių pagrindu matuojama pažanga, siekiant SAPARD reglamento tikslų arba prioritetų. Tai nebuvo padaryta.

| 51. | 2000 m., 2001 m. ir 2002 m. Komisijos metinėse ataskaitose smulkiai ir techniškai aprašomi Komisijos veiksmai, įskaitant sistemų sudarymo ir mokėjimų pažangą (23). Tačiau tai tik priemonė tikslams pasiekti.
  Praėjus ketveriems metams nuo programos pradžios, Komisija nėra nustačiusi ir pranešusi, kokiu mastu yra įgyvendinti programoje nustatyti tikslai. |
| --- | --- |

51.

2000 m., 2001 m. ir 2002 m. Komisijos metinėse ataskaitose smulkiai ir techniškai aprašomi Komisijos veiksmai, įskaitant sistemų sudarymo ir mokėjimų pažangą (23). Tačiau tai tik priemonė tikslams pasiekti.

Praėjus ketveriems metams nuo programos pradžios, Komisija nėra nustačiusi ir pranešusi, kokiu mastu yra įgyvendinti programoje nustatyti tikslai.

Institucinės plėtros prioritetų įgyvendinimas davė gerų rezultatų, išskyrus agrarinės aplinkosaugos sritį

| 52. | Nepaisant Tarybos reglamente apibrėžtų tikslų ir prioritetinių sričių, Komisija į SAPARD žiūri pirmiausia kaip į institucijų kūrimo priemonę, kuri užtikrintų lengvą Bendrijos praktikos perėmimą po įstojimo. Taigi, Komisija įvairiomis progomis, įskaitant ir savo metines ataskaitas, pabrėžė, kad tikrasis SAPARD programos indėlis – padėti įgyvendinti būtinas priemones po įstojimo. |
| --- | --- |

52.

Nepaisant Tarybos reglamente apibrėžtų tikslų ir prioritetinių sričių, Komisija į SAPARD žiūri pirmiausia kaip į institucijų kūrimo priemonę, kuri užtikrintų lengvą Bendrijos praktikos perėmimą po įstojimo. Taigi, Komisija įvairiomis progomis, įskaitant ir savo metines ataskaitas, pabrėžė, kad tikrasis SAPARD programos indėlis – padėti įgyvendinti būtinas priemones po įstojimo.

| 53. | Tačiau visų pirma apie SAPARD programą reikėtų spręsti, atsižvelgiant į tai, kiek ji prisideda prie tų tikslų, kurie buvo nustatyti tuo metu, kai ši programa buvo sukurta. Reikia taip pat turėti omenyje, kad institucijų kūrimas yra vienas iš PHARE programos tikslų ir kad programos, skirtos Bendrijos praktikos perėmimui palengvinti, buvo įgyvendinamos, taikant PHARE valdymo procedūras, ir apmokėtos iš PHARE biudžeto (24). Kiekvienoje aplankytoje šalyje buvo panaudota apie 6 milijonus eurų pasirengimo narystei patarėjams, programų rengimo ekspertams ir sistemų, bandomųjų projektų kūrimui ir auditui bei kompiuterinei įrangai ir darbuotojų mokymui SAPARD programos įgyvendinimo įstaigose. |
| --- | --- |

53.

Tačiau visų pirma apie SAPARD programą reikėtų spręsti, atsižvelgiant į tai, kiek ji prisideda prie tų tikslų, kurie buvo nustatyti tuo metu, kai ši programa buvo sukurta. Reikia taip pat turėti omenyje, kad institucijų kūrimas yra vienas iš PHARE programos tikslų ir kad programos, skirtos Bendrijos praktikos perėmimui palengvinti, buvo įgyvendinamos, taikant PHARE valdymo procedūras, ir apmokėtos iš PHARE biudžeto (24). Kiekvienoje aplankytoje šalyje buvo panaudota apie 6 milijonus eurų pasirengimo narystei patarėjams, programų rengimo ekspertams ir sistemų, bandomųjų projektų kūrimui ir auditui bei kompiuterinei įrangai ir darbuotojų mokymui SAPARD programos įgyvendinimo įstaigose.

| 54. | SAPARD programos poveikis institucijų kūrimui yra teigiamas. PHARE apmokėjo ir valdė institucijų kūrimą, tuo tarpu SAPARD programa suteikė galimybę „mokytis iš praktikos“. SAPARD programa nacionalinėms administracijoms galėjo suteikti praktinę ES lėšų valdymo patirtį, nes daugelis procedūrų yra tos pačios (programavimas, įgyvendinimo procedūros, priežiūra). Bendras PHARE ir SAPARD programos rezultatas yra teigiamas, nes struktūros ir sistemos, kurių prieš kelis metus nebuvo, dabar yra sukurtos, ir yra nustatyta, kad jos veikia ir apskritai yra veiksmingos. Smulkesnė informacija apie tas sistemas pateikiama 61–65 pastraipose. |
| --- | --- |

54.

SAPARD programos poveikis institucijų kūrimui yra teigiamas. PHARE apmokėjo ir valdė institucijų kūrimą, tuo tarpu SAPARD programa suteikė galimybę „mokytis iš praktikos“. SAPARD programa nacionalinėms administracijoms galėjo suteikti praktinę ES lėšų valdymo patirtį, nes daugelis procedūrų yra tos pačios (programavimas, įgyvendinimo procedūros, priežiūra). Bendras PHARE ir SAPARD programos rezultatas yra teigiamas, nes struktūros ir sistemos, kurių prieš kelis metus nebuvo, dabar yra sukurtos, ir yra nustatyta, kad jos veikia ir apskritai yra veiksmingos. Smulkesnė informacija apie tas sistemas pateikiama 61–65 pastraipose.

| 55. | Tačiau institucijų kūrimas ir mokymasis iš praktikos nebuvo sėkmingas agrarinės aplinkosaugos srityje. Ši svarbi kaimo plėtros priemonė yra vienintelė privaloma priemonė valstybėms narėms, ir ji yra pati didžiausia: jai skirta 41 % visų kaimo plėtrai skirtų lėšų iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus. BŽŪP reforma taip pat skiria daugiau dėmesio agrarinei aplinkosaugai. |
| --- | --- |

55.

Tačiau institucijų kūrimas ir mokymasis iš praktikos nebuvo sėkmingas agrarinės aplinkosaugos srityje. Ši svarbi kaimo plėtros priemonė yra vienintelė privaloma priemonė valstybėms narėms, ir ji yra pati didžiausia: jai skirta 41 % visų kaimo plėtrai skirtų lėšų iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus. BŽŪP reforma taip pat skiria daugiau dėmesio agrarinei aplinkosaugai.

| 56. | Apskritai dėl agrarinės aplinkosaugos priemonės sudėtingumo ir dėl to, kad ji buvo sugalvota kaip bandomoji SAPARD programos priemonė, smulkesnę informaciją SAPARD programos šalims Komisija pateikė tik 2001 m. gruodžio 21 d. Ši informacija pareikalavo iš dalies pakeisti kiekvienai šaliai jau patvirtintas SAPARD programas ir atitinkamų sistemų kūrimą bei tvirtinimą. Tai reiškė, kad ši priemonė negali būti įgyvendinta iki 2002 m. pabaigos. Iki 2003 m. gruodžio mėn. tai pavyko padaryti tik Čekijos Respublikai ir Slovakijai. Vengrija visą šią priemonę netgi išbraukė iš SAPARD programos. Lenkija siūlė padaryti tą patį, bet Komisija ją įtikino, jog yra tikslinga šią priemonę išlaikyti. Tačiau išsamių įgyvendinimo taisyklių kūrimo sunkumai tęsėsi, ir priemonė nebuvo įgyvendinta Lenkijoje iki pat jos įstojimo į ES. |
| --- | --- |

56.

Apskritai dėl agrarinės aplinkosaugos priemonės sudėtingumo ir dėl to, kad ji buvo sugalvota kaip bandomoji SAPARD programos priemonė, smulkesnę informaciją SAPARD programos šalims Komisija pateikė tik 2001 m. gruodžio 21 d. Ši informacija pareikalavo iš dalies pakeisti kiekvienai šaliai jau patvirtintas SAPARD programas ir atitinkamų sistemų kūrimą bei tvirtinimą. Tai reiškė, kad ši priemonė negali būti įgyvendinta iki 2002 m. pabaigos. Iki 2003 m. gruodžio mėn. tai pavyko padaryti tik Čekijos Respublikai ir Slovakijai. Vengrija visą šią priemonę netgi išbraukė iš SAPARD programos. Lenkija siūlė padaryti tą patį, bet Komisija ją įtikino, jog yra tikslinga šią priemonę išlaikyti. Tačiau išsamių įgyvendinimo taisyklių kūrimo sunkumai tęsėsi, ir priemonė nebuvo įgyvendinta Lenkijoje iki pat jos įstojimo į ES.

| 57. | Kalbant apie agrarinės aplinkosaugos priemonę, Komisija nustatė, kad jos tikslas – plėtoti praktinę agrarinės aplinkosaugos patirtį administraciniu ir ūkių lygiu. Šis tikslas nebuvo pasiektas, nes iki 2003 m. gruodžio mėn. šešios iš aštuonių paramą gaunančių ir į ES 2004 m. gegužės mėn. stojančių šalių buvo įgijusios tik labai ribotą šios SAPARD programos priemonės įgyvendinimo patirtį. |
| --- | --- |

57.

Kalbant apie agrarinės aplinkosaugos priemonę, Komisija nustatė, kad jos tikslas – plėtoti praktinę agrarinės aplinkosaugos patirtį administraciniu ir ūkių lygiu. Šis tikslas nebuvo pasiektas, nes iki 2003 m. gruodžio mėn. šešios iš aštuonių paramą gaunančių ir į ES 2004 m. gegužės mėn. stojančių šalių buvo įgijusios tik labai ribotą šios SAPARD programos priemonės įgyvendinimo patirtį.

SISTEMŲ VERTINIMAS ŠALYSE KANDIDATĖSE

Išankstinis valdymo ir kontrolės sistemų patvirtinimas užtikrino griežtą finansinę kontrolę

| 58. | SAPARD programos teisinė bazė reikalavo, kad Komisija priimtų sprendimą dėl decentralizuoto valdymo, paremto kiekvienos susijusios šalies valdymo ir kontrolės sistemų analize (žinomo kaip valdymo teisės suteikimas). 2003 m. gruodžio mėn. Komisija priėmė 17 sprendimų dėl tam tikrų šalyje patvirtintos sistemos dalių, kurių kiekvienas suteikė teisę laikinai valdyti paramą. Nuolatinė teisė valdyti, numatyta Komisijai atlikus tolesnius patikrinimus ir įgyvendinus Komisijos rekomendacijas, taip ir nebuvo suteikta. Komisija nesiėmė atsakomybės visiškai decentralizuoti valdymą. Faktiškai, Komisija neapibrėžė kriterijų, kuriuos būtina įvykdyti tam, kad būtų suteikta visiška teisė valdyti paramą. |
| --- | --- |

58.

SAPARD programos teisinė bazė reikalavo, kad Komisija priimtų sprendimą dėl decentralizuoto valdymo, paremto kiekvienos susijusios šalies valdymo ir kontrolės sistemų analize (žinomo kaip valdymo teisės suteikimas). 2003 m. gruodžio mėn. Komisija priėmė 17 sprendimų dėl tam tikrų šalyje patvirtintos sistemos dalių, kurių kiekvienas suteikė teisę laikinai valdyti paramą. Nuolatinė teisė valdyti, numatyta Komisijai atlikus tolesnius patikrinimus ir įgyvendinus Komisijos rekomendacijas, taip ir nebuvo suteikta. Komisija nesiėmė atsakomybės visiškai decentralizuoti valdymą. Faktiškai, Komisija neapibrėžė kriterijų, kuriuos būtina įvykdyti tam, kad būtų suteikta visiška teisė valdyti paramą.

| 59. | Teisinė bazė taip pat apibrėžė decentralizuoto valdymo būtiniausius kriterijus ir sąlygas, tokias kaip gerai apibrėžta lėšų valdymo sistema, įskaitant veiksmingą vidaus kontrolę ir pakankamą darbuotojų skaičių. Komisijos atlikta sistemos auditų analizė užtikrino, kad, prieš panaudojant lėšas, būtų įdiegta aiškiai apibrėžta pagrindinius dalykus kontroliuojanti sistema (25). |
| --- | --- |

59.

Teisinė bazė taip pat apibrėžė decentralizuoto valdymo būtiniausius kriterijus ir sąlygas, tokias kaip gerai apibrėžta lėšų valdymo sistema, įskaitant veiksmingą vidaus kontrolę ir pakankamą darbuotojų skaičių. Komisijos atlikta sistemos auditų analizė užtikrino, kad, prieš panaudojant lėšas, būtų įdiegta aiškiai apibrėžta pagrindinius dalykus kontroliuojanti sistema (25).

| 60. | Taigi SAPARD programos šalys pradėjo įgyvendinti projektus (sudaryti sutartis) po to, kai Komisija priėmė sistemų patvirtinimo sprendimą, kai buvo patvirtintos visos procedūros, tikrinimo lapai ir formos. Padėtis skirtinga tose valstybėse narėse, kuriose Struktūrinių fondų išlaidos 2000–2006 m. laikotarpiui buvo laikomos tinkamomis nuo 2000 m. sausio pirmos dienos arba tam tikromis aplinkybėmis tuoj pat po to, kai Komisijai buvo pateiktas pirmasis programavimo dokumento projektas be išankstinio sistemų patvirtinimo. |
| --- | --- |

60.

Taigi SAPARD programos šalys pradėjo įgyvendinti projektus (sudaryti sutartis) po to, kai Komisija priėmė sistemų patvirtinimo sprendimą, kai buvo patvirtintos visos procedūros, tikrinimo lapai ir formos. Padėtis skirtinga tose valstybėse narėse, kuriose Struktūrinių fondų išlaidos 2000–2006 m. laikotarpiui buvo laikomos tinkamomis nuo 2000 m. sausio pirmos dienos arba tam tikromis aplinkybėmis tuoj pat po to, kai Komisijai buvo pateiktas pirmasis programavimo dokumento projektas be išankstinio sistemų patvirtinimo.

Praktiškai sistemos veikė

| 61. | SAPARD programos ir kitų ES programų valdymo ir kontrolės pagrindiniai elementai yra bendri. Programavimui, priežiūrai ir vertinimui taikomos struktūrinių fondų procedūros. Finansų valdymui, įskaitant sąskaitų patvirtinimo procedūrą (26) ir mokėjimo agentūrų panaudojimą, taikomos EŽŪOGF Garantijų skyriaus procedūros. |
| --- | --- |

61.

SAPARD programos ir kitų ES programų valdymo ir kontrolės pagrindiniai elementai yra bendri. Programavimui, priežiūrai ir vertinimui taikomos struktūrinių fondų procedūros. Finansų valdymui, įskaitant sąskaitų patvirtinimo procedūrą (26) ir mokėjimo agentūrų panaudojimą, taikomos EŽŪOGF Garantijų skyriaus procedūros.

| 62. | Programavimas, kuris SAPARD programos šalims buvo visiškai nauja veikla, reikalavo, inter alia, aprašyti strategiją, išrinkti prioritetus, aprašyti priemones ir nurodyti finansų išteklius, kurie bus naudojami. Nepaisant to, visos SAPARD žemės ūkio ir kaimo plėtros programos buvo parengtos ir Komisijos patvirtintos 2000 m. rudenį. SAPARD programų sudarymas truko ne ilgiau nei valstybių narių struktūrinių fondų programų patvirtinimas. Priežiūros struktūros taip pat buvo sudarytos per priimtiną laiką. |
| --- | --- |

62.

Programavimas, kuris SAPARD programos šalims buvo visiškai nauja veikla, reikalavo, inter alia, aprašyti strategiją, išrinkti prioritetus, aprašyti priemones ir nurodyti finansų išteklius, kurie bus naudojami. Nepaisant to, visos SAPARD žemės ūkio ir kaimo plėtros programos buvo parengtos ir Komisijos patvirtintos 2000 m. rudenį. SAPARD programų sudarymas truko ne ilgiau nei valstybių narių struktūrinių fondų programų patvirtinimas. Priežiūros struktūros taip pat buvo sudarytos per priimtiną laiką.

| 63. | Valdant ES lėšas po įstojimo, SAPARD paramos šalyse SAPARD programos įgyvendinimui įsteigtos mokėjimo agentūros dažniausiai atliks mokėjimo agentūrų funkcijas. Lietuvoje ir Lenkijoje šios agentūros valdys EŽŪOGF Garantijų ir orientavimo skyrius. |
| --- | --- |

63.

Valdant ES lėšas po įstojimo, SAPARD paramos šalyse SAPARD programos įgyvendinimui įsteigtos mokėjimo agentūros dažniausiai atliks mokėjimo agentūrų funkcijas. Lietuvoje ir Lenkijoje šios agentūros valdys EŽŪOGF Garantijų ir orientavimo skyrius.

| 64. | Kaip ir valstybėse narėse vidaus audito padaliniai veikė visose mokėjimo agentūrose, o sąskaitų bei ataskaitų apie valdymo ir kontrolės sistemas atestavimą atliko veiklos atžvilgiu nepriklausomos sertifikavimo įstaigos. Audito Rūmai nustatė, kad buvo atliekami profesionalūs auditai. |
| --- | --- |

64.

Kaip ir valstybėse narėse vidaus audito padaliniai veikė visose mokėjimo agentūrose, o sąskaitų bei ataskaitų apie valdymo ir kontrolės sistemas atestavimą atliko veiklos atžvilgiu nepriklausomos sertifikavimo įstaigos. Audito Rūmai nustatė, kad buvo atliekami profesionalūs auditai.

| 65. | Audito Rūmai peržiūrėjo procedūrų aprašymus, patikros lapus ir patikrino 33 bylas, norėdami įsitikinti, kad sistemos veikė taip, kaip nurodyta dokumentuose. Nepaisant toliau šioje ataskaitoje nurodytų silpnųjų vietų, Audito Rūmai nustatė, kad SAPARD programos sistemose buvo taikomos pagrindinės sąvokos, procedūros buvo gerai dokumentuotos, popieriuje aprašytos sistemos apskritai praktikoje veikė ir dauguma atvejų buvo laikomasi tikrinimo procedūrų. |
| --- | --- |

65.

Audito Rūmai peržiūrėjo procedūrų aprašymus, patikros lapus ir patikrino 33 bylas, norėdami įsitikinti, kad sistemos veikė taip, kaip nurodyta dokumentuose. Nepaisant toliau šioje ataskaitoje nurodytų silpnųjų vietų, Audito Rūmai nustatė, kad SAPARD programos sistemose buvo taikomos pagrindinės sąvokos, procedūros buvo gerai dokumentuotos, popieriuje aprašytos sistemos apskritai praktikoje veikė ir dauguma atvejų buvo laikomasi tikrinimo procedūrų.

tačiau bylose trūksta sprendimus pagrindžiančių elementų

| 66. | Viena su peržiūrėtomis bylomis keturiose aplankytose šalyse susijusi problema – nepakankamas patikrinimų dokumentavimas. Patikros lapai buvo užpildyti, bet bylose paprastai nebūdavo pateisinimų ir paaiškinimų, kurie paremtų vertintojų išvadas. Pažymėtina, kad nebuvo pastabų, darbo dokumentų, liudijančių apie atliktą darbą, tokių kaip apskaičiavimų, vietoje patikrintų dokumentų, nebuvo nurodyta, su kokiais asmenimis susitikta patikrinimo vietoje metu, ir t. t. Nesant tokių dokumentų, antrojo patikros lapo tikrintojo darbas vietoj prasmingesnio tikrinimo apsiribojo tik patikrinimu, ar pažymėti visi langeliai. Kadangi ne visuomet buvo parengtos gairės, kaip tikrinimai turėtų būti atliekami, Audito Rūmų auditoriams paprastai buvo neįmanoma nustatyti, koks darbas buvo atliktas ir kokiu pagrindu patikros lapo langeliai buvo pažymėti teigiamai. |
| --- | --- |

66.

Viena su peržiūrėtomis bylomis keturiose aplankytose šalyse susijusi problema – nepakankamas patikrinimų dokumentavimas. Patikros lapai buvo užpildyti, bet bylose paprastai nebūdavo pateisinimų ir paaiškinimų, kurie paremtų vertintojų išvadas. Pažymėtina, kad nebuvo pastabų, darbo dokumentų, liudijančių apie atliktą darbą, tokių kaip apskaičiavimų, vietoje patikrintų dokumentų, nebuvo nurodyta, su kokiais asmenimis susitikta patikrinimo vietoje metu, ir t. t. Nesant tokių dokumentų, antrojo patikros lapo tikrintojo darbas vietoj prasmingesnio tikrinimo apsiribojo tik patikrinimu, ar pažymėti visi langeliai. Kadangi ne visuomet buvo parengtos gairės, kaip tikrinimai turėtų būti atliekami, Audito Rūmų auditoriams paprastai buvo neįmanoma nustatyti, koks darbas buvo atliktas ir kokiu pagrindu patikros lapo langeliai buvo pažymėti teigiamai.

| 67. | Tokio nepakankamo dokumentavimo pavyzdžiu yra verslo planų analizės Lietuvoje. Pareiškėjai savo projektui paremti privalo pateikti verslo planus. Tokiuose planuose nurodomas verslo, įskaitant investicijas, gyvybingumas. Lietuvoje taikoma procedūra reikalauja, kad vertintojas išanalizuotų verslo planus. Tačiau Audito Rūmų ištirtuose atvejuose pasigendama tokios analizės įrodymų. Tai techninio pobūdžio darbas ir jis reikalauja daugiau, nei kas buvo padaryta, t. y. pažymėta „Taip“ tokiame langelyje, kaip pavyzdžiui, „žemės ūkio veiklos rodikliai ir finansiniai santykiai atitinka Žemės ūkio ministerijos nustatytas kritines vertes“. |
| --- | --- |

67.

Tokio nepakankamo dokumentavimo pavyzdžiu yra verslo planų analizės Lietuvoje. Pareiškėjai savo projektui paremti privalo pateikti verslo planus. Tokiuose planuose nurodomas verslo, įskaitant investicijas, gyvybingumas. Lietuvoje taikoma procedūra reikalauja, kad vertintojas išanalizuotų verslo planus. Tačiau Audito Rūmų ištirtuose atvejuose pasigendama tokios analizės įrodymų. Tai techninio pobūdžio darbas ir jis reikalauja daugiau, nei kas buvo padaryta, t. y. pažymėta „Taip“ tokiame langelyje, kaip pavyzdžiui, „žemės ūkio veiklos rodikliai ir finansiniai santykiai atitinka Žemės ūkio ministerijos nustatytas kritines vertes“.

SAPARD programos valdymo ir kontrolės sistemos buvo priklausomos nuo kitų silpnesnių sistemų

| 68. | SAPARD programos sistemoms reikia Komisijos išankstinio patvirtinimo, kuris remiasi auditu. Tačiau tokia procedūra nėra taikoma sistemoms, kurios yra tiesiogiai susijusios su SAPARD programos sistemomis ir teikia joms duomenis. Pavyzdžiui, personalo samdymo procedūros ir būtiniausių higienos, aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės standartų patikrinimas. Šioms sistemoms ir procedūroms Komisijos auditai ir sistemų išankstiniai patvirtinimai nėra taikomi. |
| --- | --- |

68.

SAPARD programos sistemoms reikia Komisijos išankstinio patvirtinimo, kuris remiasi auditu. Tačiau tokia procedūra nėra taikoma sistemoms, kurios yra tiesiogiai susijusios su SAPARD programos sistemomis ir teikia joms duomenis. Pavyzdžiui, personalo samdymo procedūros ir būtiniausių higienos, aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės standartų patikrinimas. Šioms sistemoms ir procedūroms Komisijos auditai ir sistemų išankstiniai patvirtinimai nėra taikomi.

| 69. | SAPARD programos teisinė bazė reikalauja, kad užduočiai atlikti būtų skiriami atitinkami, tinkamą patirtį turintys darbuotojai (27). Ištyrus samdymo procedūras Bulgarijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje, nustatyta, kad pastaruoju metu darbuotojai buvo samdomi, taikant neskaidrias procedūras, ir kad personalo bylose nebuvo informacijos apie tai, kokia procedūra buvo taikyta, ir trūko dokumentų, pagrindžiančių atitinkamų darbuotojų atranką. Lietuvoje nustatyta keletas atvejų, kai į laisvas darbo vietas SAPARD programos agentūroje buvo tik vienas pretendentas, ir, atlikus atrankos testus, tie testai paprastai būdavo sunaikinami. Todėl nėra skaidrios procedūros, kuri garantuotų, kad bus parinkti kvalifikuoti darbuotojai, ir kad sistemos bus tokios kokybės, kokią patvirtino Komisija. |
| --- | --- |

69.

SAPARD programos teisinė bazė reikalauja, kad užduočiai atlikti būtų skiriami atitinkami, tinkamą patirtį turintys darbuotojai (27). Ištyrus samdymo procedūras Bulgarijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje, nustatyta, kad pastaruoju metu darbuotojai buvo samdomi, taikant neskaidrias procedūras, ir kad personalo bylose nebuvo informacijos apie tai, kokia procedūra buvo taikyta, ir trūko dokumentų, pagrindžiančių atitinkamų darbuotojų atranką. Lietuvoje nustatyta keletas atvejų, kai į laisvas darbo vietas SAPARD programos agentūroje buvo tik vienas pretendentas, ir, atlikus atrankos testus, tie testai paprastai būdavo sunaikinami. Todėl nėra skaidrios procedūros, kuri garantuotų, kad bus parinkti kvalifikuoti darbuotojai, ir kad sistemos bus tokios kokybės, kokią patvirtino Komisija.

| 70. | Reikalaujama, kad projektų pateikėjai laikytųsi sveikatos ir aplinkosaugos standartų iki projekto įgyvendinimo ir jį įgyvendinus. Priimdama sprendimus decentralizuoti paramos valdymą, Komisija pripažino kokybės, sveikatos ir aplinkosaugos standartų laikymosi nacionalinius patikrinimus be jokio papildomo tikrinimo, kas, ką, kaip ir kada tikrino. Komisija nereikalavo, kad SAPARD programos šalys tokią informaciją teiktų kaip dalį SAPARD programos procedūrų. Vienintelis patikrinimas, kurio reikalavo Komisija ir kurį SAPARD programos agentūros atliko, buvo patikrinimas, ar atsakinga viešoji institucija yra išdavusi sertifikatus. |
| --- | --- |

70.

Reikalaujama, kad projektų pateikėjai laikytųsi sveikatos ir aplinkosaugos standartų iki projekto įgyvendinimo ir jį įgyvendinus. Priimdama sprendimus decentralizuoti paramos valdymą, Komisija pripažino kokybės, sveikatos ir aplinkosaugos standartų laikymosi nacionalinius patikrinimus be jokio papildomo tikrinimo, kas, ką, kaip ir kada tikrino. Komisija nereikalavo, kad SAPARD programos šalys tokią informaciją teiktų kaip dalį SAPARD programos procedūrų. Vienintelis patikrinimas, kurio reikalavo Komisija ir kurį SAPARD programos agentūros atliko, buvo patikrinimas, ar atsakinga viešoji institucija yra išdavusi sertifikatus.

| 71. | Rumunijoje sertifikatus dėl standartų laikymosi išduodavo aplinkos agentūra ir agentūra, atsakinga už higienos ir sveikatos tikrinimus. Nei Rumunijos valdžios institucijos, nei Komisija netikrino, kokiu pagrindu tie sertifikatai buvo išduodami. Patikrinę, Audito Rūmai nustatė, kad dokumentuose nebuvo užfiksuota, kas ir kaip buvo tikrinta. Ne visuomet buvo rasta ataskaitų apie SAPARD programos projektų tikrinimą, o, jei jos ir buvo, jose nebuvo smulkesnės informacijos apie atliktus patikrinimus. |
| --- | --- |

71.

Rumunijoje sertifikatus dėl standartų laikymosi išduodavo aplinkos agentūra ir agentūra, atsakinga už higienos ir sveikatos tikrinimus. Nei Rumunijos valdžios institucijos, nei Komisija netikrino, kokiu pagrindu tie sertifikatai buvo išduodami. Patikrinę, Audito Rūmai nustatė, kad dokumentuose nebuvo užfiksuota, kas ir kaip buvo tikrinta. Ne visuomet buvo rasta ataskaitų apie SAPARD programos projektų tikrinimą, o, jei jos ir buvo, jose nebuvo smulkesnės informacijos apie atliktus patikrinimus.

| 72. | Bulgarijos valdžios institucijos tikrina, ar laikomasi reikalavimo, kurį priima bendruomenes komitetas dėl ūkio ir projekto atitikimo nacionaliniams aplinkos standartams. Toks sprendimas remiasi tik paramos gavėjo suteikta informacija, ir vietoje jokie patikrinimai nėra atliekami. |
| --- | --- |

72.

Bulgarijos valdžios institucijos tikrina, ar laikomasi reikalavimo, kurį priima bendruomenes komitetas dėl ūkio ir projekto atitikimo nacionaliniams aplinkos standartams. Toks sprendimas remiasi tik paramos gavėjo suteikta informacija, ir vietoje jokie patikrinimai nėra atliekami.

| 73. | Apie aplinkosaugos patikrinimus SAPARD programos šalyse nebuvo jokios informacijos nei iš Komisijos, nei iš nacionalinių institucijų. Norėdami įvertinti, ar pakanka to, kas ir kaip buvo tikrinta, Audito Rūmai paprašė susitikti su tų įstaigų, kurios atliko tokius patikrinimus, atstovais. Lenkijoje išsamesnė informacija nebuvo pateikta, todėl Audito Rūmai negalėjo susidaryti nuomonės kaip Lenkija užtikrina, kad būtų laikomasi aplinkos apsaugos nuostatų, numatytų SAPARD reglamente. |
| --- | --- |

73.

Apie aplinkosaugos patikrinimus SAPARD programos šalyse nebuvo jokios informacijos nei iš Komisijos, nei iš nacionalinių institucijų. Norėdami įvertinti, ar pakanka to, kas ir kaip buvo tikrinta, Audito Rūmai paprašė susitikti su tų įstaigų, kurios atliko tokius patikrinimus, atstovais. Lenkijoje išsamesnė informacija nebuvo pateikta, todėl Audito Rūmai negalėjo susidaryti nuomonės kaip Lenkija užtikrina, kad būtų laikomasi aplinkos apsaugos nuostatų, numatytų SAPARD reglamente.

| 74. | Lietuvoje ir Bulgarijoje prieš patvirtinant projektą standartų laikymąsi įgyvendinant priemonę „investicijos į žemės ūkio valdas“, tikrino atitinkama agentūra, tačiau, baigus projektą, tikrinimai nebuvo atliekami. Siekiant užtikrinti, kad tikrai būtų laikomasi nacionalinių ir ES standartų projekto pabaigoje, svarbu, kad tokie vėlesni patikrinimai būtų atliekami bei išduodami standartų laikymąsi įrodantys sertifikatai. |
| --- | --- |

74.

Lietuvoje ir Bulgarijoje prieš patvirtinant projektą standartų laikymąsi įgyvendinant priemonę „investicijos į žemės ūkio valdas“, tikrino atitinkama agentūra, tačiau, baigus projektą, tikrinimai nebuvo atliekami. Siekiant užtikrinti, kad tikrai būtų laikomasi nacionalinių ir ES standartų projekto pabaigoje, svarbu, kad tokie vėlesni patikrinimai būtų atliekami bei išduodami standartų laikymąsi įrodantys sertifikatai.

| 75. | Aplankę vietoje vieną iš projektų Lietuvoje, Audito Rūmai nustatė, kad mėšlas saugomas netinkamai, todėl išlieka nitratų nutekėjimo pavojus ir nesilaikoma ES standartų. Prieš patvirtinant projektą, patikrinimas vietoje buvo atliktas, bet nuo to laiko karvių skaičius labai padidėjo. Tikrinimas prieš mokėjimą, siekiant užtikrinti, jog laikomasi aplinkos apsaugos standartų, kaip reikalauja SAPARD programos, nebuvo atliktas. |
| --- | --- |

75.

Aplankę vietoje vieną iš projektų Lietuvoje, Audito Rūmai nustatė, kad mėšlas saugomas netinkamai, todėl išlieka nitratų nutekėjimo pavojus ir nesilaikoma ES standartų. Prieš patvirtinant projektą, patikrinimas vietoje buvo atliktas, bet nuo to laiko karvių skaičius labai padidėjo. Tikrinimas prieš mokėjimą, siekiant užtikrinti, jog laikomasi aplinkos apsaugos standartų, kaip reikalauja SAPARD programos, nebuvo atliktas.

| 76. | Problemų rasta ir tikrinant, kaip laikomasi higienos ir sveikatos standartų Lenkijoje. Viename iš Audito Rūmų tikrintų projektų, kuriame buvo perkama nauja įranga pieno perdirbimo įmonei, veterinarijos institucijos pažangos ataskaitoje apie tai, kaip laikomasi ES standartų, nurodyta, kad įmonė atitinka tik 74 % standartų. Į šią ataskaitą nebuvo atsižvelgta. Kiti patikrinimai, užbaigus projektą ir atlikus mokėjimus, nebuvo atlikti, nors Lenkijos programoje nustatytas reikalavimas, kad visa įmonė turi atitikti ES standartus, buvo neįvykdytas. |
| --- | --- |

76.

Problemų rasta ir tikrinant, kaip laikomasi higienos ir sveikatos standartų Lenkijoje. Viename iš Audito Rūmų tikrintų projektų, kuriame buvo perkama nauja įranga pieno perdirbimo įmonei, veterinarijos institucijos pažangos ataskaitoje apie tai, kaip laikomasi ES standartų, nurodyta, kad įmonė atitinka tik 74 % standartų. Į šią ataskaitą nebuvo atsižvelgta. Kiti patikrinimai, užbaigus projektą ir atlikus mokėjimus, nebuvo atlikti, nors Lenkijos programoje nustatytas reikalavimas, kad visa įmonė turi atitikti ES standartus, buvo neįvykdytas.

nacionalinės palūkanų normas reglamentuojančios taisyklės neatitiko SAPARD programos reikalavimų

| 77. | Kai tik buvo patvirtintos sistemos, Komisija SAPARD programos šalims išmokėjo avansą, kurį buvo galima panaudoti kaip apyvartinį kapitalą. Kadangi pradėti mokėjimus paramos gavėjams reikėjo laiko (žr. 16 pastraipą), šie avansiniai mokėjimai pirmaisiais SAPARD programos įgyvendinimo metais dažniausiai buvo nenaudojami. Komisija reikalavo, kad tokioms sumoms būtų suderėtos įprastos komercinės sąlygos, užtikrinančios pakankamą saugumo lygį. Audito Rūmai nustatė, jog taip nebuvo, nes, taikant nacionalines taisykles ir esant tam pačiam saugumo lygiui, trijose iš keturių audituotų šalių būtų buvę galima gauti didesnes palūkanas. |
| --- | --- |

77.

Kai tik buvo patvirtintos sistemos, Komisija SAPARD programos šalims išmokėjo avansą, kurį buvo galima panaudoti kaip apyvartinį kapitalą. Kadangi pradėti mokėjimus paramos gavėjams reikėjo laiko (žr. 16 pastraipą), šie avansiniai mokėjimai pirmaisiais SAPARD programos įgyvendinimo metais dažniausiai buvo nenaudojami. Komisija reikalavo, kad tokioms sumoms būtų suderėtos įprastos komercinės sąlygos, užtikrinančios pakankamą saugumo lygį. Audito Rūmai nustatė, jog taip nebuvo, nes, taikant nacionalines taisykles ir esant tam pačiam saugumo lygiui, trijose iš keturių audituotų šalių būtų buvę galima gauti didesnes palūkanas.

| 78. | Bulgarijoje buvo paprašyta kelių skirtingų komercinių bankų pasiūlyti sąlygas, siekiant išrinkti banką, kuriame būtų laikomos SAPARD programos sąskaitos. Komisijai išmokėjus avansą, Bulgarijos institucijos nenaudojamas lėšas įdėjo į terminuotus indėlius. Ši geriausia praktika nebuvo taikoma Lietuvoje, Lenkijoje ir Rumunijoje, kur nacionaliniai įstatymai įpareigojo institucijas laikyti lėšas nacionaliniame centriniame banke. Toks bankas siūlė mažesnes palūkanas nei komerciniai bankai, ir lėšų nebuvo galima padėti į terminuotus indėlius. |
| --- | --- |

78.

Bulgarijoje buvo paprašyta kelių skirtingų komercinių bankų pasiūlyti sąlygas, siekiant išrinkti banką, kuriame būtų laikomos SAPARD programos sąskaitos. Komisijai išmokėjus avansą, Bulgarijos institucijos nenaudojamas lėšas įdėjo į terminuotus indėlius. Ši geriausia praktika nebuvo taikoma Lietuvoje, Lenkijoje ir Rumunijoje, kur nacionaliniai įstatymai įpareigojo institucijas laikyti lėšas nacionaliniame centriniame banke. Toks bankas siūlė mažesnes palūkanas nei komerciniai bankai, ir lėšų nebuvo galima padėti į terminuotus indėlius.

| 79. | Didžiausias skirtumas buvo rastas Rumunijoje, kur apytiksliai iki 2003 m. pabaigos būtų buvę galima gauti 650 000 eurų daugiau palūkanų, jei nenaudojamoms Bendrijos lėšoms būtų buvusios taikomos didesnės palūkanų normos. Problemų taip pat pastebėta kitose šalyse, pavyzdžiui, Lenkijoje, kur palūkanos buvo dedamos į atskirą sąskaitą, už kurią palūkanos nebuvo mokamos. |
| --- | --- |

79.

Didžiausias skirtumas buvo rastas Rumunijoje, kur apytiksliai iki 2003 m. pabaigos būtų buvę galima gauti 650 000 eurų daugiau palūkanų, jei nenaudojamoms Bendrijos lėšoms būtų buvusios taikomos didesnės palūkanų normos. Problemų taip pat pastebėta kitose šalyse, pavyzdžiui, Lenkijoje, kur palūkanos buvo dedamos į atskirą sąskaitą, už kurią palūkanos nebuvo mokamos.

| 80. | Pastebėta, kad SAPARD programos šalyse buvo taikoma įvairi praktika, tačiau Komisija neužtikrino, kad visose dešimtyje šalių būtų taikoma geriausia praktika. |
| --- | --- |

80.

Pastebėta, kad SAPARD programos šalyse buvo taikoma įvairi praktika, tačiau Komisija neužtikrino, kad visose dešimtyje šalių būtų taikoma geriausia praktika.

ĮGYVENDINIMO PROBLEMOS SAPARD ŠALYSE

Potencialūs paramos gavėjai neturi pakankamai savų išteklių ir susiduria su sunkumais norėdami gauti paskolą

| 81. | Projektams, iš kurių negaunama daug grynųjų pajamų (pavyzdžiui, vietiniai keliai), parama sudaro iki 100 %, nes infrastruktūra – būtina išankstinė sąlyga bet kokiai kaimo vietovės plėtrai. Tokiems projektams buvo gauta daug paraiškų ir dažnai nurodoma, kad šios sėkmės priežastis – didelis finansavimo iš paramos procentas. Visiems kitiems projektams, kur parama sudaro 50 %, paramos gavėjai privalo finansuoti bent 50 % projekto sąnaudų iš nuosavų lėšų ar iš paskolų. |
| --- | --- |

81.

Projektams, iš kurių negaunama daug grynųjų pajamų (pavyzdžiui, vietiniai keliai), parama sudaro iki 100 %, nes infrastruktūra – būtina išankstinė sąlyga bet kokiai kaimo vietovės plėtrai. Tokiems projektams buvo gauta daug paraiškų ir dažnai nurodoma, kad šios sėkmės priežastis – didelis finansavimo iš paramos procentas. Visiems kitiems projektams, kur parama sudaro 50 %, paramos gavėjai privalo finansuoti bent 50 % projekto sąnaudų iš nuosavų lėšų ar iš paskolų.

| 82. | Mokėjimų SAPARD programos paramos gavėjams pagrindas – patirtų išlaidų deklaracijos. Tai reiškia, kad jie iš anksto turi finansuoti išlaidas dažnai net prieš keletą mėnesių, nes tiek užtrunka, SAPARD programos agentūrai sutvarkyti mokėjimo prašymą ir atlikti mokėjimą. Dėl sudėtingų administracinių procedūrų šis laikas dar labiau pailgėdavo (žr. 93 pastraipą). |
| --- | --- |

82.

Mokėjimų SAPARD programos paramos gavėjams pagrindas – patirtų išlaidų deklaracijos. Tai reiškia, kad jie iš anksto turi finansuoti išlaidas dažnai net prieš keletą mėnesių, nes tiek užtrunka, SAPARD programos agentūrai sutvarkyti mokėjimo prašymą ir atlikti mokėjimą. Dėl sudėtingų administracinių procedūrų šis laikas dar labiau pailgėdavo (žr. 93 pastraipą).

| 83. | Siekiant ištirti pagrindines SAPARD paramos taikymo kliūtis, SAPARD programos agentūra Lenkijoje atliko ūkininkų ir žemės ūkio konsultantų apklausą (28). Apklausa parodė, kad yra trys pagrindinės kliūtys – aukšta banko kreditų kaina, reikalavimas iš anksto padengti išlaidas ir savų išteklių trūkumas investicijoms. Nepaisant to, SAPARD programos potencialas didelis – tai liudija Lenkijos nacionalinės pagalbos schemos, pagal kurią valstybės paskolos ūkininkams siekia iki 80 % projekto vertės. 2002 m. pagal šią sistemą paramą gavo daugiau kaip 24 000 ūkininkų, o tai yra dešimt kartų daugiau, nei pagal SAPARD programą teikiama parama (29). |
| --- | --- |

83.

Siekiant ištirti pagrindines SAPARD paramos taikymo kliūtis, SAPARD programos agentūra Lenkijoje atliko ūkininkų ir žemės ūkio konsultantų apklausą (28). Apklausa parodė, kad yra trys pagrindinės kliūtys – aukšta banko kreditų kaina, reikalavimas iš anksto padengti išlaidas ir savų išteklių trūkumas investicijoms. Nepaisant to, SAPARD programos potencialas didelis – tai liudija Lenkijos nacionalinės pagalbos schemos, pagal kurią valstybės paskolos ūkininkams siekia iki 80 % projekto vertės. 2002 m. pagal šią sistemą paramą gavo daugiau kaip 24 000 ūkininkų, o tai yra dešimt kartų daugiau, nei pagal SAPARD programą teikiama parama (29).

| 84. | Pareiškėjai susiduria su didelėmis problemomis norėdami gauti išankstinį ir papildomą finansavimą. Pagrindinė priežastis – apyvartinio ir investicinio kapitalo stoka bei suvaržyta bankų kreditų politika, o padėtį dar labiau blogina nepakankamai išsivysčiusios nekilnojamojo turto rinka ir bankų sistema. Tai bendra visų SAPARD programos šalių problema, kuri buvo SAPARD programos įgyvendinimo silpnoji vieta ir pagrindinė priežastis dėl kurios įgyvendinta mažiau projektų, nei tikėtasi. Pati SAPARD programa nenumato galimybės spręsti šią problemą, todėl šalys įvairiais būdais bandė tai daryti pačios. |
| --- | --- |

84.

Pareiškėjai susiduria su didelėmis problemomis norėdami gauti išankstinį ir papildomą finansavimą. Pagrindinė priežastis – apyvartinio ir investicinio kapitalo stoka bei suvaržyta bankų kreditų politika, o padėtį dar labiau blogina nepakankamai išsivysčiusios nekilnojamojo turto rinka ir bankų sistema. Tai bendra visų SAPARD programos šalių problema, kuri buvo SAPARD programos įgyvendinimo silpnoji vieta ir pagrindinė priežastis dėl kurios įgyvendinta mažiau projektų, nei tikėtasi. Pati SAPARD programa nenumato galimybės spręsti šią problemą, todėl šalys įvairiais būdais bandė tai daryti pačios.

| 85. | Bulgarijos valdžios institucijų nuomone, šias problemas padėtų spręsti kreditų sistema, kuri padėtų įgyvendinti SAPARD programą. Todėl buvo patvirtinta sistema, pagal kurią SAPARD paramos gavėjai gautų kreditą; 2003 m. nacionaliniame biudžete šiai sistemai buvo numatyta 60 milijonų eurų. Apie sistemą Bulgarijos Žemės ūkio ministras Komisijai pranešė 2003 m. birželio mėn. Savo atsakyme 2003 m. liepos mėn. Komisija nurodė, kad, jos nuomone, į sistemą gali įeiti tam tikri valstybės pagalbos elementai, ir tokiu atveju būtini tam tikri pakeitimai, kad būtų laikomasi konkurencijos taisyklių (30). Be laiške išreikštų tam tikrų abejonių dėl kai kurių Bulgarijos sistemos finansinių detalių, Bulgarija negavo jokios skubios pagalbos ar patarimų ir savo pasiūlymą atsiėmė. Todėl 60 milijonų eurų, kurie buvo rasti pagrindinei SAPARD programos įgyvendinimo problemai spręsti, nebuvo panaudoti, nes Komisija nesiėmė aktyviai spręsti šios problemos. |
| --- | --- |

85.

Bulgarijos valdžios institucijų nuomone, šias problemas padėtų spręsti kreditų sistema, kuri padėtų įgyvendinti SAPARD programą. Todėl buvo patvirtinta sistema, pagal kurią SAPARD paramos gavėjai gautų kreditą; 2003 m. nacionaliniame biudžete šiai sistemai buvo numatyta 60 milijonų eurų. Apie sistemą Bulgarijos Žemės ūkio ministras Komisijai pranešė 2003 m. birželio mėn. Savo atsakyme 2003 m. liepos mėn. Komisija nurodė, kad, jos nuomone, į sistemą gali įeiti tam tikri valstybės pagalbos elementai, ir tokiu atveju būtini tam tikri pakeitimai, kad būtų laikomasi konkurencijos taisyklių (30). Be laiške išreikštų tam tikrų abejonių dėl kai kurių Bulgarijos sistemos finansinių detalių, Bulgarija negavo jokios skubios pagalbos ar patarimų ir savo pasiūlymą atsiėmė. Todėl 60 milijonų eurų, kurie buvo rasti pagrindinei SAPARD programos įgyvendinimo problemai spręsti, nebuvo panaudoti, nes Komisija nesiėmė aktyviai spręsti šios problemos.

| 86. | Kitos šalys jau įgyvendino panašias sistemas, bet jų, deja, Komisija netyrė. Pavyzdžiui, Lietuvos valdžios institucijos sudarė potencialių SAPARD (ir ne SAPARD) paramos gavėjų paskoloms skirti garantijų fondą. Kai kuriuos šios sistemos elementus taip pat galima laikyti valstybės pagalba. |
| --- | --- |

86.

Kitos šalys jau įgyvendino panašias sistemas, bet jų, deja, Komisija netyrė. Pavyzdžiui, Lietuvos valdžios institucijos sudarė potencialių SAPARD (ir ne SAPARD) paramos gavėjų paskoloms skirti garantijų fondą. Kai kuriuos šios sistemos elementus taip pat galima laikyti valstybės pagalba.

| 87. | Atsiskaitydamos su rangovais, Rumunijos savivaldybės susidūrė su gana dideliais sunkumais, nes mokėtinos sumos dažnai būdavo didesnės už visą jų metinį biudžetą. Taisyklės neleido SAPARD programos agentūrai tiesiogiai apmokėti rangovų pateiktų sąskaitų. Susidūrusi su panašia situacija, Lietuvos SAPARD programos agentūra atliko tokius mokėjimus tiesiogiai savivaldybėms, ir, tokiu būdu išmokėdama apie 1 milijoną eurų, pažeidė SAPARD programos taisykles (31). |
| --- | --- |

87.

Atsiskaitydamos su rangovais, Rumunijos savivaldybės susidūrė su gana dideliais sunkumais, nes mokėtinos sumos dažnai būdavo didesnės už visą jų metinį biudžetą. Taisyklės neleido SAPARD programos agentūrai tiesiogiai apmokėti rangovų pateiktų sąskaitų. Susidūrusi su panašia situacija, Lietuvos SAPARD programos agentūra atliko tokius mokėjimus tiesiogiai savivaldybėms, ir, tokiu būdu išmokėdama apie 1 milijoną eurų, pažeidė SAPARD programos taisykles (31).

| 88. | Siekdamos sumažinti paramos gavėjams laikinojo finansavimo naštą, Lietuva ir Rumunija projektų vykdymo metu paramos gavėjams išmokėjo tarpines sumas. Ši praktika nebuvo taikoma visose šalyse, nes buvo manoma, kad ji didina administracinio darbo krūvį. |
| --- | --- |

88.

Siekdamos sumažinti paramos gavėjams laikinojo finansavimo naštą, Lietuva ir Rumunija projektų vykdymo metu paramos gavėjams išmokėjo tarpines sumas. Ši praktika nebuvo taikoma visose šalyse, nes buvo manoma, kad ji didina administracinio darbo krūvį.

| 89. | Papildomą problemą Rumunijoje kelia savivaldybių įsipareigojimas apmokėti priežiūros sąnaudas projektui pasibaigus, o tai yra viena iš atitinkamos priemonės tinkamumo sąlygų. Dauguma projektų buvo susiję su keliais ir tokio būsimo priežiūros įsipareigojimo faktinis dydis nebuvo tinkamai savivaldybių apskaičiuotas ir nesukėlė SAPARD programos agentūrai abejonių. Nebuvo žinomi net preliminarūs skaičiai ir Audito Rūmų auditoriams uždavus klausimus, savivaldybės negalėjo pateikti pagrįstos sąmatos ar nurodyti, kaip šios sąnaudos galėtų būti realiai finansuojamos iš jų riboto biudžeto. Dauguma savivaldybių priežiūros klausimą laikė antraeilės svarbos klausimu. Svarbiau buvo, kad projektas būtų patvirtintas. Taigi dabartinė sistema Rumunijoje negarantuoja investicijų tvarumo ir tai yra vienas iš didžiausių trūkumų. |
| --- | --- |

89.

Papildomą problemą Rumunijoje kelia savivaldybių įsipareigojimas apmokėti priežiūros sąnaudas projektui pasibaigus, o tai yra viena iš atitinkamos priemonės tinkamumo sąlygų. Dauguma projektų buvo susiję su keliais ir tokio būsimo priežiūros įsipareigojimo faktinis dydis nebuvo tinkamai savivaldybių apskaičiuotas ir nesukėlė SAPARD programos agentūrai abejonių. Nebuvo žinomi net preliminarūs skaičiai ir Audito Rūmų auditoriams uždavus klausimus, savivaldybės negalėjo pateikti pagrįstos sąmatos ar nurodyti, kaip šios sąnaudos galėtų būti realiai finansuojamos iš jų riboto biudžeto. Dauguma savivaldybių priežiūros klausimą laikė antraeilės svarbos klausimu. Svarbiau buvo, kad projektas būtų patvirtintas. Taigi dabartinė sistema Rumunijoje negarantuoja investicijų tvarumo ir tai yra vienas iš didžiausių trūkumų.

| 90. | Komisija tokių įgyvendinimo problemų nenustatė ir todėl negalėjo jų nuosekliai spręsti. Kadangi pati SAPARD programa neturi priemonių, kaip jas spręsti, buvo sugalvoti ad hoc sprendimai. Rezultatas – SAPARD programos šalys praktikoje taikė įvairius būdus, iš kurių vieni buvo geri, kiti – pažeidė taisykles. |
| --- | --- |

90.

Komisija tokių įgyvendinimo problemų nenustatė ir todėl negalėjo jų nuosekliai spręsti. Kadangi pati SAPARD programa neturi priemonių, kaip jas spręsti, buvo sugalvoti ad hoc sprendimai. Rezultatas – SAPARD programos šalys praktikoje taikė įvairius būdus, iš kurių vieni buvo geri, kiti – pažeidė taisykles.

be to, administracinės procedūros pernelyg sudėtingos

| 91. | Praėjus pirmiesiems devyniems SAPARD programos įgyvendinimo mėnesiams, Lenkijoje buvo gautos 977 paraiškos, iš kurių 472 (48 %) buvo atmestos. Išanalizavus šiuos skaičius, paaiškėjo, kad pagrindinė atmetimo priežastis ta, kad paraiškos buvo netinkamai parengtos. Sunkumai dažniausiai buvo susiję su tuo, kad reikėjo pateikti daug dokumentų, o juos buvo sunku gauti. Ta pati problema buvo nustatyta Bulgarijoje – ją galima iliustruoti vienu iš Audito Rūmų tikrintų projektų. Šio santykinai paprasto projekto, skirto kombainui ir plūgui pirkti, paraiškos byla sudarė 2 477 puslapius, o mokėjimo prašymo byla –601 puslapį. Kai kurių dokumentų būtinumas ne visuomet pagrįstas; todėl reikėtų supaprastinti procedūras ir palengvinti paramos gavėjų naštą kas, savo ruožtu, paspartintų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

91.

Praėjus pirmiesiems devyniems SAPARD programos įgyvendinimo mėnesiams, Lenkijoje buvo gautos 977 paraiškos, iš kurių 472 (48 %) buvo atmestos. Išanalizavus šiuos skaičius, paaiškėjo, kad pagrindinė atmetimo priežastis ta, kad paraiškos buvo netinkamai parengtos. Sunkumai dažniausiai buvo susiję su tuo, kad reikėjo pateikti daug dokumentų, o juos buvo sunku gauti. Ta pati problema buvo nustatyta Bulgarijoje – ją galima iliustruoti vienu iš Audito Rūmų tikrintų projektų. Šio santykinai paprasto projekto, skirto kombainui ir plūgui pirkti, paraiškos byla sudarė 2 477 puslapius, o mokėjimo prašymo byla –601 puslapį. Kai kurių dokumentų būtinumas ne visuomet pagrįstas; todėl reikėtų supaprastinti procedūras ir palengvinti paramos gavėjų naštą kas, savo ruožtu, paspartintų įgyvendinimą.

| 92. | Kitas netinkamo administravimo pavyzdys, kai SAPARD programos agentūros nustato, kad paraiška yra neišsami, ir duoda paramos gavėjams laiko pateikti trūkstamus dokumentus. Tačiau tam skirto laiko dažnai nepakanka. Todėl paraiška atmetama. Pavyzdžiui, Lenkijoje projekto, skirto vietiniam keliui pagerinti, paraiškai trūko tik vieno dokumento. Dėl šio dokumento – kitų metų biudžeto – reikėjo sukviesti savivaldybės tarybą, bet per skirtą laiką jos sukviesti buvo neįmanoma. Projektas buvo atmestas. |
| --- | --- |

92.

Kitas netinkamo administravimo pavyzdys, kai SAPARD programos agentūros nustato, kad paraiška yra neišsami, ir duoda paramos gavėjams laiko pateikti trūkstamus dokumentus. Tačiau tam skirto laiko dažnai nepakanka. Todėl paraiška atmetama. Pavyzdžiui, Lenkijoje projekto, skirto vietiniam keliui pagerinti, paraiškai trūko tik vieno dokumento. Dėl šio dokumento – kitų metų biudžeto – reikėjo sukviesti savivaldybės tarybą, bet per skirtą laiką jos sukviesti buvo neįmanoma. Projektas buvo atmestas.

| 93. | Dažnai potencialius pareiškėjus taip pat atbaido tai, kad paraiškų nagrinėjimas trunka labai ilgai. Ilgai trunkantis mokėjimo prašymų nagrinėjimas dar labiau prailgina išankstinio finansavimo laikotarpį ir taip pat atbaido galimus paramos gavėjus. |
| --- | --- |

93.

Dažnai potencialius pareiškėjus taip pat atbaido tai, kad paraiškų nagrinėjimas trunka labai ilgai. Ilgai trunkantis mokėjimo prašymų nagrinėjimas dar labiau prailgina išankstinio finansavimo laikotarpį ir taip pat atbaido galimus paramos gavėjus.

| 94. | Aplankytose šalyse nuo mokėjimo prašymo iki faktinio mokėjimo dienos praeina nuo dviejų iki trijų mėnesių. Į visą tą laiką įeina ne tik laikas, skirtas mokėjimo prašymui įvertinti, bet ir laukimo laikas, parengus mokėjimo pavedimą. Lenkijoje vienam ūkininkui paramos teko laukti šešis mėnesius, nes jis projektą įvykdė anksčiau, nei buvo nurodyta jo paraiškoje. Lenkijos pareigūnai sakė, kad jie negalėjo priimti mokėjimo prašymo anksčiau numatytos datos. |
| --- | --- |

94.

Aplankytose šalyse nuo mokėjimo prašymo iki faktinio mokėjimo dienos praeina nuo dviejų iki trijų mėnesių. Į visą tą laiką įeina ne tik laikas, skirtas mokėjimo prašymui įvertinti, bet ir laukimo laikas, parengus mokėjimo pavedimą. Lenkijoje vienam ūkininkui paramos teko laukti šešis mėnesius, nes jis projektą įvykdė anksčiau, nei buvo nurodyta jo paraiškoje. Lenkijos pareigūnai sakė, kad jie negalėjo priimti mokėjimo prašymo anksčiau numatytos datos.

| 95. | Visais Audito Rūmų nustatytais atvejais, kai dėl procedūrų atsirasdavo įgyvendinimo sunkumų, SAPARD programos šalys taikė griežtesnes procedūras, nei reikalavo Komisija. Nors problemos, dažnai kylančios dėl griežto ir nereikalingo biurokratizmo, trukdo veiksmingam SAPARD programos įgyvendinimui, nacionalinis valdymas pasirodė negalįs jų išspręsti. Be to, nebuvo taikoma geriausia praktika, ir tai neleido greičiau įgyvendinti SAPARD programos. |
| --- | --- |

95.

Visais Audito Rūmų nustatytais atvejais, kai dėl procedūrų atsirasdavo įgyvendinimo sunkumų, SAPARD programos šalys taikė griežtesnes procedūras, nei reikalavo Komisija. Nors problemos, dažnai kylančios dėl griežto ir nereikalingo biurokratizmo, trukdo veiksmingam SAPARD programos įgyvendinimui, nacionalinis valdymas pasirodė negalįs jų išspręsti. Be to, nebuvo taikoma geriausia praktika, ir tai neleido greičiau įgyvendinti SAPARD programos.

todėl parama buvo skirta tik finansiškai pajėgiems naudos gavėjams

| 96. | Dėl paramos gavėjams taikomo reikalavimo laikinai finansuoti projektus ir dėl sudėtingų administracinių procedūrų SAPARD programos sistema yra palankesnė tiems, kurie yra finansiškai stiprūs ir geriau organizuoti bei turi pakankamai kapitalo arba gali gauti paskolas. Mažesniems ūkiams ir įmonėms, kurioms reikia didžiausių pastangų, siekiant atitikti standartus, modernizuoti gamybą ir padidinti našumą, tai yra didelė kliūtis. |
| --- | --- |

96.

Dėl paramos gavėjams taikomo reikalavimo laikinai finansuoti projektus ir dėl sudėtingų administracinių procedūrų SAPARD programos sistema yra palankesnė tiems, kurie yra finansiškai stiprūs ir geriau organizuoti bei turi pakankamai kapitalo arba gali gauti paskolas. Mažesniems ūkiams ir įmonėms, kurioms reikia didžiausių pastangų, siekiant atitikti standartus, modernizuoti gamybą ir padidinti našumą, tai yra didelė kliūtis.

| 97. | Remdamiesi keturiose šalyse aplankytais 13 ūkių, Audito Rūmų auditoriai nustatė, kad ūkininkai paprastai projektą iš anksto finansuoja ir savo indėlį apmoka iš savo pačių išteklių, tačiau kiti, vargingesni ūkininkai, to padaryti negali. Tai ypač pasakytina apie Lietuvą, kur dėl šios priežasties visi aplankyti ūkininkai paramą gavo daugiau nei vienam projektui. |
| --- | --- |

97.

Remdamiesi keturiose šalyse aplankytais 13 ūkių, Audito Rūmų auditoriai nustatė, kad ūkininkai paprastai projektą iš anksto finansuoja ir savo indėlį apmoka iš savo pačių išteklių, tačiau kiti, vargingesni ūkininkai, to padaryti negali. Tai ypač pasakytina apie Lietuvą, kur dėl šios priežasties visi aplankyti ūkininkai paramą gavo daugiau nei vienam projektui.

KOMISIJAI TURI IMTIS VEIKSMŲ, KADANGI

taisyklių ir patikrų trūkumas lemia neteisingą bendrosioms išlaidoms skirtų lėšų panaudojimą

| 98. | SAPARD programos taisyklės leidžia iš projektui skirtų lėšų apmokėti bendrąsias sąnaudas, kurios gali sudaryti iki 12 % visų tinkamų sąnaudų (32). Į tokias sąnaudas gali įeiti mokesčiai architektams, inžinieriams ir konsultantams, teisinės išlaidos, ekonominio pagrįstumo tyrimai ir patentų bei licencijų, reikalingų projektui parengti ir įgyvendinti, įsigijimas. Iki šiol didžiausią dalį bendrųjų sąnaudų, apmokamų iš projekto, sudarė paramos gavėjo verslo planų rengimas. Didžiausios sumos nustatytos Bulgarijoje ir Lietuvoje, kur Audito Rūmų auditorių vertinimu, atitinkama ES apmokėta suma iki 2003 m. pabaigos sudarė 700 000 eurų. Kitose šalyse verslo planų kaina, dengiama projekto, buvo labai nedidelė. Jau vien dėl tokių sumų, dengiamų projekto, skirtumo, Komisija turėjo šį klausimą tirti įvairiose šalyse. |
| --- | --- |

98.

SAPARD programos taisyklės leidžia iš projektui skirtų lėšų apmokėti bendrąsias sąnaudas, kurios gali sudaryti iki 12 % visų tinkamų sąnaudų (32). Į tokias sąnaudas gali įeiti mokesčiai architektams, inžinieriams ir konsultantams, teisinės išlaidos, ekonominio pagrįstumo tyrimai ir patentų bei licencijų, reikalingų projektui parengti ir įgyvendinti, įsigijimas. Iki šiol didžiausią dalį bendrųjų sąnaudų, apmokamų iš projekto, sudarė paramos gavėjo verslo planų rengimas. Didžiausios sumos nustatytos Bulgarijoje ir Lietuvoje, kur Audito Rūmų auditorių vertinimu, atitinkama ES apmokėta suma iki 2003 m. pabaigos sudarė 700 000 eurų. Kitose šalyse verslo planų kaina, dengiama projekto, buvo labai nedidelė. Jau vien dėl tokių sumų, dengiamų projekto, skirtumo, Komisija turėjo šį klausimą tirti įvairiose šalyse.

| 99. | Su šiomis sąnaudomis susijusi rizika yra didelė, ypač už konsultacijas rengiant verslo planus, nes tiesioginio ryšio tarp projekto (įrangos ir t. t.) kainos ir verslo plano kainos nėra, nesvarbu, ar projektas susijęs su maža ar didele investicija. Jei sąnaudų kompensavimui būtų taikomas tam tikras projekto procentas, tai taip pat neužtikrintų ekonomijos. Rizika dar labiau padidėja, nes taisyklės leidžia šias išlaidas apmokėti grynaisiais pinigais. Audito Rūmų auditas nustatė, kad, nepaisant tokios rizikos, šios sąnaudos buvo nepakankamai tikrinamos. Paprastai nebūdavo jokio iš projekto apmokamų sumų pateisinimo ar paaiškinimo ir nebūdavo tikrinama, ar sąnaudos tikrai susijusios su suteiktomis paslaugomis arba – ar paslaugos iš viso buvo suteiktos. Buvo tik nustatoma, ar nustatyta didžiausia riba nėra viršyta ir ar yra pateikti tinkami patvirtinantys dokumentai (sąskaitos faktūros ir atsiskaitymo įrodymai). |
| --- | --- |

99.

Su šiomis sąnaudomis susijusi rizika yra didelė, ypač už konsultacijas rengiant verslo planus, nes tiesioginio ryšio tarp projekto (įrangos ir t. t.) kainos ir verslo plano kainos nėra, nesvarbu, ar projektas susijęs su maža ar didele investicija. Jei sąnaudų kompensavimui būtų taikomas tam tikras projekto procentas, tai taip pat neužtikrintų ekonomijos. Rizika dar labiau padidėja, nes taisyklės leidžia šias išlaidas apmokėti grynaisiais pinigais. Audito Rūmų auditas nustatė, kad, nepaisant tokios rizikos, šios sąnaudos buvo nepakankamai tikrinamos. Paprastai nebūdavo jokio iš projekto apmokamų sumų pateisinimo ar paaiškinimo ir nebūdavo tikrinama, ar sąnaudos tikrai susijusios su suteiktomis paslaugomis arba – ar paslaugos iš viso buvo suteiktos. Buvo tik nustatoma, ar nustatyta didžiausia riba nėra viršyta ir ar yra pateikti tinkami patvirtinantys dokumentai (sąskaitos faktūros ir atsiskaitymo įrodymai).

| 100. | 2003 m. Bulgarijos SAPARD programos agentūra Priežiūros komitetui pranešė, kad „pasitaikė atvejų, kai paramos gavėjai pateikdavo suklastotas rangovų sąskaitas, ypač už konsultavimo paslaugas“. Audito Rūmai mano, kad 12 % riba, paramos gavėjui nepateikiant jokių paaiškinimų, yra per daug aukšta, ir todėl turėtų būti nustatyta pastovi didžiausia suma už verslo plano parengimą, o paramos gavėjai turėtų būtų aktyviai raginami naudotis neapmokamomis arba pigesnėmis paslaugomis, kurias jų šalyse teikia žemės ūkio konsultacinės tarnybos, įsteigtos PHARE lėšomis. |
| --- | --- |

100.

2003 m. Bulgarijos SAPARD programos agentūra Priežiūros komitetui pranešė, kad „pasitaikė atvejų, kai paramos gavėjai pateikdavo suklastotas rangovų sąskaitas, ypač už konsultavimo paslaugas“. Audito Rūmai mano, kad 12 % riba, paramos gavėjui nepateikiant jokių paaiškinimų, yra per daug aukšta, ir todėl turėtų būti nustatyta pastovi didžiausia suma už verslo plano parengimą, o paramos gavėjai turėtų būtų aktyviai raginami naudotis neapmokamomis arba pigesnėmis paslaugomis, kurias jų šalyse teikia žemės ūkio konsultacinės tarnybos, įsteigtos PHARE lėšomis.

| 101. | Keliuose iš tikrintų projektų Audito Rūmai nustatė problemas. Pavyzdžiui, buvo atvejų, kai paramos gavėjai pateikė paraišką antram projektui, į kurią jie įtraukė verslo plano sąnaudas, nors antrasis planas buvo beveik toks pat kaip ir pirmasis. Pasitaikė net atvejų, kai antrasis projektas buvo tiesiog pirmojo projekto tęsinys, bet jo verslo plano sąnaudos buvo didesnės nei pirmojo projekto. Visais atvejais SAPARD programos agentūros apmokėjo pateiktas sąskaitas, jų neanalizuodamos. |
| --- | --- |

101.

Keliuose iš tikrintų projektų Audito Rūmai nustatė problemas. Pavyzdžiui, buvo atvejų, kai paramos gavėjai pateikė paraišką antram projektui, į kurią jie įtraukė verslo plano sąnaudas, nors antrasis planas buvo beveik toks pat kaip ir pirmasis. Pasitaikė net atvejų, kai antrasis projektas buvo tiesiog pirmojo projekto tęsinys, bet jo verslo plano sąnaudos buvo didesnės nei pirmojo projekto. Visais atvejais SAPARD programos agentūros apmokėjo pateiktas sąskaitas, jų neanalizuodamos.

| 102. | Buvo toks atvejis, kai bendrosios sąnaudos už verslo plano parengimą (15 400 eurų) buvo sumokėtos konsultacinei įmonei, kuri priklausė SAPARD paramą gavusios įmonės vadovo žmonai. Ji taip pat buvo pastarosios įmonės atstovė ir todėl galėjo pasirašyti įmonės vardu, priimant verslo planą, kurį pateikė jos pačios konsultacinė įmonė. Mokėjimo pavedimą pasirašė jos vyras. Auditoriams apsilankius projekto vietoje, paramos gavėjas negalėjo įrodyti, kad suteiktos paslaugos pagrindžia sumokėtą sumą. Be to, nebuvo laikomasi taikytinų pirkimų taisyklių (žr. 108 pastraipą). Bulgarijos SAPARD programos agentūra pripažino sąnaudas ir jas visas apmokėjo. |
| --- | --- |

102.

Buvo toks atvejis, kai bendrosios sąnaudos už verslo plano parengimą (15 400 eurų) buvo sumokėtos konsultacinei įmonei, kuri priklausė SAPARD paramą gavusios įmonės vadovo žmonai. Ji taip pat buvo pastarosios įmonės atstovė ir todėl galėjo pasirašyti įmonės vardu, priimant verslo planą, kurį pateikė jos pačios konsultacinė įmonė. Mokėjimo pavedimą pasirašė jos vyras. Auditoriams apsilankius projekto vietoje, paramos gavėjas negalėjo įrodyti, kad suteiktos paslaugos pagrindžia sumokėtą sumą. Be to, nebuvo laikomasi taikytinų pirkimų taisyklių (žr. 108 pastraipą). Bulgarijos SAPARD programos agentūra pripažino sąnaudas ir jas visas apmokėjo.

| 103. | Nepaisant Audito Rūmų nustatytų atvejų, Komisija nemanė, jog būtina keisti taisykles. Ji taip pat nenagrinėjo to aspekto nei auditų ex ante, nei tolesnių auditų metu, todėl nei Bulgarijos, nei Komisijos auditoriai neaptiko šių nustatytų trūkumų (33). Šie pavyzdžiai rodo, kad SAPARD programos taisyklės ir patikrinimai neužkerta kelio nepagrįstai didelėms sąskaitoms pripažinti ir apmokėti. |
| --- | --- |

103.

Nepaisant Audito Rūmų nustatytų atvejų, Komisija nemanė, jog būtina keisti taisykles. Ji taip pat nenagrinėjo to aspekto nei auditų ex ante, nei tolesnių auditų metu, todėl nei Bulgarijos, nei Komisijos auditoriai neaptiko šių nustatytų trūkumų (33). Šie pavyzdžiai rodo, kad SAPARD programos taisyklės ir patikrinimai neužkerta kelio nepagrįstai didelėms sąskaitoms pripažinti ir apmokėti.

taip pat trūksta garantijų, kad lėšos yra naudojamos tinkamai pagal privačiam sektoriui taikomas pirkimų taisykles

| 104. | Apie 60 % SAPARD programos lėšų yra naudojamos taikant privačių pirkimų procedūrą. Neskaitant bendrojo reikalavimo, jog būtina laikytis gero finansų valdymo principų, šios taisyklės yra paprastos. Jos reikalauja, kad paramos gavėjas, pirkdamas bet kurias paslaugas, prekes ar darbus, kainuojančius daugiau kaip 10 000 eurų, gautų bent tris pasiūlymus. Tos pačios taisyklės taikomos ir dideliems projektams, kurių vertė investicijų į perdirbimo įmones atveju gali siekti iki 5 milijonų eurų. |
| --- | --- |

104.

Apie 60 % SAPARD programos lėšų yra naudojamos taikant privačių pirkimų procedūrą. Neskaitant bendrojo reikalavimo, jog būtina laikytis gero finansų valdymo principų, šios taisyklės yra paprastos. Jos reikalauja, kad paramos gavėjas, pirkdamas bet kurias paslaugas, prekes ar darbus, kainuojančius daugiau kaip 10 000 eurų, gautų bent tris pasiūlymus. Tos pačios taisyklės taikomos ir dideliems projektams, kurių vertė investicijų į perdirbimo įmones atveju gali siekti iki 5 milijonų eurų.

| 105. | Audito Rūmai nustatė, kad, nors sumos didelės, tikrinama buvo nepakankamai. Nebuvo tikrinama, ar pasiūlymai yra palygintini ir ar buvo pasirinktas geriausias pasiūlymas. Šalyse, išskyrus Bulgariją, kur imtasi tam tikrų veiksmų, nebuvo lyginama su orientacinėmis kainomis, kurios leistų apriboti SAPARD paramą tais atvejais, jei būtų reikalaujama kompensuoti nepateisinamai dideles sąnaudas. Komisijos auditoriai šio klausimo nenagrinėjo. Kad tokių tikrinimų reikia, rodo toliau pateikti audito nustatyti faktai. |
| --- | --- |

105.

Audito Rūmai nustatė, kad, nors sumos didelės, tikrinama buvo nepakankamai. Nebuvo tikrinama, ar pasiūlymai yra palygintini ir ar buvo pasirinktas geriausias pasiūlymas. Šalyse, išskyrus Bulgariją, kur imtasi tam tikrų veiksmų, nebuvo lyginama su orientacinėmis kainomis, kurios leistų apriboti SAPARD paramą tais atvejais, jei būtų reikalaujama kompensuoti nepateisinamai dideles sąnaudas. Komisijos auditoriai šio klausimo nenagrinėjo. Kad tokių tikrinimų reikia, rodo toliau pateikti audito nustatyti faktai.

| 106. | Audito Rūmų atlikta gautų pasiūlymų 34 projektams analizė parodė, kad daugeliu atvejų trys pasiūlymai buvo nepalyginami, ir todėl jie neturėjo jokios reikšmės, arba jų reikšmė buvo labai menka (34). Iš paramos gavėjų nereikalaujama, kad jie raštu pateiktų išsamią informaciją apie planuojamą investiciją. Todėl paprastai buvo gaunami pasiūlymai skirtingoms įrangų specifikacijoms arba visai be tokių specifikacijų, ir kainų skirtumai buvo dideli. Be to, pasiūlymuose ne visuomet buvo informacija apie pagrindinius paramos gavėjo pasirinkimą lemiančius veiksnius. Tais atvejais, kai pasiūlymai buvo palygintini, ne visuomet buvo pasirenkamas pigiausias pasiūlymas, tačiau joks paaiškinimas ar pateisinimas nebūdavo pateikiamas. Dauguma atvejų buvo neįmanoma išanalizuoti, ar buvo priimtas geriausias pasiūlymas, ir taip užtikrintas geras finansų valdymas, ypač ekonomiškumas ir išlaidų efektyvumas. |
| --- | --- |

106.

Audito Rūmų atlikta gautų pasiūlymų 34 projektams analizė parodė, kad daugeliu atvejų trys pasiūlymai buvo nepalyginami, ir todėl jie neturėjo jokios reikšmės, arba jų reikšmė buvo labai menka (34). Iš paramos gavėjų nereikalaujama, kad jie raštu pateiktų išsamią informaciją apie planuojamą investiciją. Todėl paprastai buvo gaunami pasiūlymai skirtingoms įrangų specifikacijoms arba visai be tokių specifikacijų, ir kainų skirtumai buvo dideli. Be to, pasiūlymuose ne visuomet buvo informacija apie pagrindinius paramos gavėjo pasirinkimą lemiančius veiksnius. Tais atvejais, kai pasiūlymai buvo palygintini, ne visuomet buvo pasirenkamas pigiausias pasiūlymas, tačiau joks paaiškinimas ar pateisinimas nebūdavo pateikiamas. Dauguma atvejų buvo neįmanoma išanalizuoti, ar buvo priimtas geriausias pasiūlymas, ir taip užtikrintas geras finansų valdymas, ypač ekonomiškumas ir išlaidų efektyvumas.

| 107. | Apie pusė paramos gavėjų, su kuriais susitiko Audito Rūmų auditoriai, tvirtino, kad trijų pasiūlymų procedūra yra beprasmė, nes jie iš anksto žino, kurią įrangą ketina pirkti. Kiti du pasiūlymai būdavo gaunami tik dėl to, jog taip reikalaujama. Pavyzdžiui, Lenkijoje SAPARD paramos gavėja traktoriui pirkti jau buvo nusprendusi, kokį traktorių ir iš ko ji nori pirkti. Tam, kad įvykdytų trijų pasiūlymų reikalavimą, ji gavo dar du visiškai tokius pat pasiūlymus (35), kuriuos tariamai pateikė kitos įmonės skirtingi pardavimo skyriai. Tačiau ji neketino iš jų pirkti, nors kaina buvo šiek tiek mažesnė, kadangi jie būtų neteikę paslaugų po pardavimo. |
| --- | --- |

107.

Apie pusė paramos gavėjų, su kuriais susitiko Audito Rūmų auditoriai, tvirtino, kad trijų pasiūlymų procedūra yra beprasmė, nes jie iš anksto žino, kurią įrangą ketina pirkti. Kiti du pasiūlymai būdavo gaunami tik dėl to, jog taip reikalaujama. Pavyzdžiui, Lenkijoje SAPARD paramos gavėja traktoriui pirkti jau buvo nusprendusi, kokį traktorių ir iš ko ji nori pirkti. Tam, kad įvykdytų trijų pasiūlymų reikalavimą, ji gavo dar du visiškai tokius pat pasiūlymus (35), kuriuos tariamai pateikė kitos įmonės skirtingi pardavimo skyriai. Tačiau ji neketino iš jų pirkti, nors kaina buvo šiek tiek mažesnė, kadangi jie būtų neteikę paslaugų po pardavimo.

| 108. | Kartais trys pasiūlymai nebūdavo gaunami. Bulgarijoje, priešingai nei kitose šalyse, ši procedūra nebuvo taikoma bendrosioms sąnaudoms. Lenkijoje buvo nustatyti keli atvejai, kai, norint išvengti procedūros taikymo, viena investicija buvo padalyta į kelias dalis, kurių vertė buvo mažesnė nei 10 000 eurų. Kitais atvejais keli skirtingi pirkiniai, kiekvienas daugiau kaip 10 000 eurų vertės, buvo sujungti į vieną pasiūlymą. |
| --- | --- |

108.

Kartais trys pasiūlymai nebūdavo gaunami. Bulgarijoje, priešingai nei kitose šalyse, ši procedūra nebuvo taikoma bendrosioms sąnaudoms. Lenkijoje buvo nustatyti keli atvejai, kai, norint išvengti procedūros taikymo, viena investicija buvo padalyta į kelias dalis, kurių vertė buvo mažesnė nei 10 000 eurų. Kitais atvejais keli skirtingi pirkiniai, kiekvienas daugiau kaip 10 000 eurų vertės, buvo sujungti į vieną pasiūlymą.

| 109. | Audito Rūmų nustatytų trūkumų neaptiko nei Komisijos auditoriai, nei jos valdymo informacinė sistema. Todėl Komisija nenagrinėjo praktinių skirtumų, taikomų įvairiose šalyse. Pavyzdžiai rodo, kad taisyklės ir patikrinimai neužkerta kelio per didelėms sąskaitoms pripažinti ir apmokėti. Reikia geresnių ir SAPARD programos šalies, ir Komisijos taisyklių bei kontrolės. |
| --- | --- |

109.

Audito Rūmų nustatytų trūkumų neaptiko nei Komisijos auditoriai, nei jos valdymo informacinė sistema. Todėl Komisija nenagrinėjo praktinių skirtumų, taikomų įvairiose šalyse. Pavyzdžiai rodo, kad taisyklės ir patikrinimai neužkerta kelio per didelėms sąskaitoms pripažinti ir apmokėti. Reikia geresnių ir SAPARD programos šalies, ir Komisijos taisyklių bei kontrolės.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 110. | Iki Tarybai priimant SAPARD reglamentą, Komisija neišnaudojo turėto laiko išsamiems įgyvendinimo principams ir taisyklėms parengti. Todėl Tarybai jau priėmus reglamentą, laiko jiems parengti prireikė daugiau, nei būtų reikėję kitu atveju. |
| --- | --- |

110.

Iki Tarybai priimant SAPARD reglamentą, Komisija neišnaudojo turėto laiko išsamiems įgyvendinimo principams ir taisyklėms parengti. Todėl Tarybai jau priėmus reglamentą, laiko jiems parengti prireikė daugiau, nei būtų reikėję kitu atveju.

| 111. | 2000 m. lapkričio mėn. priėmus šiuos principus ir taisykles, SAPARD programos vykdymo pradžia priklausė nuo to, kiek laiko reikės šalims sukurti sistemas. Komisija ir SAPARD programos šalys neanalizavo, kodėl kai kurios šalys tai atliko greitai, o kitos užtruko ilgiau. |
| --- | --- |

111.

2000 m. lapkričio mėn. priėmus šiuos principus ir taisykles, SAPARD programos vykdymo pradžia priklausė nuo to, kiek laiko reikės šalims sukurti sistemas. Komisija ir SAPARD programos šalys neanalizavo, kodėl kai kurios šalys tai atliko greitai, o kitos užtruko ilgiau.

| 112. | Našiam ir veiksmingam programos įgyvendinimui trukdė sudėtingos atitinkamose šalyse taikomos administracinės procedūros, kurios buvo griežtesnės nei reikalavo SAPARD programos taisyklės.






  — | Išsamioms naujų išlaidų programų įgyvendinimo taisyklėms parengti Komisija turėtų išnaudoti laiką iki teisinės bazės patvirtinimo. |
| --- | --- | --- |

112.

Našiam ir veiksmingam programos įgyvendinimui trukdė sudėtingos atitinkamose šalyse taikomos administracinės procedūros, kurios buvo griežtesnės nei reikalavo SAPARD programos taisyklės.

—

Išsamioms naujų išlaidų programų įgyvendinimo taisyklėms parengti Komisija turėtų išnaudoti laiką iki teisinės bazės patvirtinimo.

| — | Kad galėtų pasirengti panašioms priemonėms ateityje, Komisija turėtų išanalizuoti naujų programų gautas pamokas, visų pirma, SAPARD programos atveju – decentralizuotos sistemos taikymą. |
| --- | --- |

—

Kad galėtų pasirengti panašioms priemonėms ateityje, Komisija turėtų išanalizuoti naujų programų gautas pamokas, visų pirma, SAPARD programos atveju – decentralizuotos sistemos taikymą.

| 113. | Taikydama decentralizuotą valdymo sistemą Komisija aktyviai nenurodinėjo įgyvendinimo problemų, neteikė patarimų, kaip jas spręsti, ir nestebėjo rezultatų. Be to, personalo ištekliai buvo riboti. Dėl to geriausia praktika buvo taikoma ne visose šalyse, ir nebuvo užkertamas kelias žalingai praktikai, kas trukdė greičiau ir patikimiau įgyvendinti SAPARD programą.






  — | Net decentralizuoto valdymo atveju Komisija turėtų užtikrinti, kad geriausia praktika būtų taikoma visose paramą gaunančiose šalyse ir kad šiai užduočiai būtų skirta pakankamai išteklių. |
| --- | --- | --- |

113.

Taikydama decentralizuotą valdymo sistemą Komisija aktyviai nenurodinėjo įgyvendinimo problemų, neteikė patarimų, kaip jas spręsti, ir nestebėjo rezultatų. Be to, personalo ištekliai buvo riboti. Dėl to geriausia praktika buvo taikoma ne visose šalyse, ir nebuvo užkertamas kelias žalingai praktikai, kas trukdė greičiau ir patikimiau įgyvendinti SAPARD programą.

—

Net decentralizuoto valdymo atveju Komisija turėtų užtikrinti, kad geriausia praktika būtų taikoma visose paramą gaunančiose šalyse ir kad šiai užduočiai būtų skirta pakankamai išteklių.

| 114. | Komisijos pasiūlymai biudžeto valdymo institucijai nebuvo paremti patikimomis ir realiomis įgyvendinimo biudžeto prognozėmis.






  — | Nors suprantamas Komisijos noras parodyti šalims, kad ji pasitiki jų gebėjimais įgyvendinti SAPARD instrumentą, politinė valia neturi pasireikšti nerealiomis biudžeto prognozėmis. |
| --- | --- | --- |

114.

Komisijos pasiūlymai biudžeto valdymo institucijai nebuvo paremti patikimomis ir realiomis įgyvendinimo biudžeto prognozėmis.

—

Nors suprantamas Komisijos noras parodyti šalims, kad ji pasitiki jų gebėjimais įgyvendinti SAPARD instrumentą, politinė valia neturi pasireikšti nerealiomis biudžeto prognozėmis.

| 115. | SAPARD programos teigiamas poveikis yra tas, kad struktūros ir sistemos, kurių prieš kelis metus nebuvo, dabar SAPARD programos šalyse yra sukurtos ir veikia. Pagrindiniai šių sistemų elementai bus panaudoti valdant ES lėšas po įstojimo. |
| --- | --- |

115.

SAPARD programos teigiamas poveikis yra tas, kad struktūros ir sistemos, kurių prieš kelis metus nebuvo, dabar SAPARD programos šalyse yra sukurtos ir veikia. Pagrindiniai šių sistemų elementai bus panaudoti valdant ES lėšas po įstojimo.

| 116. | Prieš pradedant naudoti lėšas išankstiniai SAPARD programos šalių ir Komisijos auditai patikino, kad bent jau popieriuje buvo sukurtos aiškiai apibrėžtos pagrindinius dalykus kontroliuojančios sistemos. Tai gera praktika. Tačiau valstybės narės gali įgyvendinti naujus teisės aktus ir be tokio išankstinio sistemos audito.






  — | Komisija turėtų apsvarstyti, ar, prieš panaudojant lėšas, valstybėms narėms nevertėtų atlikti naujų finansų ir valdymo sistemų ex ante auditą ir išankstinį patvirtinimą. |
| --- | --- | --- |

116.

Prieš pradedant naudoti lėšas išankstiniai SAPARD programos šalių ir Komisijos auditai patikino, kad bent jau popieriuje buvo sukurtos aiškiai apibrėžtos pagrindinius dalykus kontroliuojančios sistemos. Tai gera praktika. Tačiau valstybės narės gali įgyvendinti naujus teisės aktus ir be tokio išankstinio sistemos audito.

—

Komisija turėtų apsvarstyti, ar, prieš panaudojant lėšas, valstybėms narėms nevertėtų atlikti naujų finansų ir valdymo sistemų ex ante auditą ir išankstinį patvirtinimą.

| 117. | Kadangi išlaidų lygis pasirengimo stojimui laikotarpiu buvo žemas, aštuonių iš dešimties paramą gaunančių šalių indėlis į SAPARD reglamente apibrėžtus tikslus buvo gana menkas. |
| --- | --- |

117.

Kadangi išlaidų lygis pasirengimo stojimui laikotarpiu buvo žemas, aštuonių iš dešimties paramą gaunančių šalių indėlis į SAPARD reglamente apibrėžtus tikslus buvo gana menkas.

| 118. | Pirmieji užbaigtų projektų rezultatai rodo, kad pinigai daugiausia buvo išleisti projektams, kurie didina žemės ūkio gamybą, o ne projektams, kurie gerina žemės ūkio gamybos kokybę (padeda įdiegti kokybės ir sveikatos standartus bei gerinti aplinkos apsaugą).






  — | Komisija turėtų imtis priemonių, susijusių su šios pusiausvyros nebuvimu ir užtikrinti, kad SAPARD programos lėšos būtų naudojamos projektams, kurių pagrindinis tikslas – visų su perdirbimo įmonėmis ar ūkiais susijusių standartų gerinimas. |
| --- | --- | --- |

118.

Pirmieji užbaigtų projektų rezultatai rodo, kad pinigai daugiausia buvo išleisti projektams, kurie didina žemės ūkio gamybą, o ne projektams, kurie gerina žemės ūkio gamybos kokybę (padeda įdiegti kokybės ir sveikatos standartus bei gerinti aplinkos apsaugą).

—

Komisija turėtų imtis priemonių, susijusių su šios pusiausvyros nebuvimu ir užtikrinti, kad SAPARD programos lėšos būtų naudojamos projektams, kurių pagrindinis tikslas – visų su perdirbimo įmonėmis ar ūkiais susijusių standartų gerinimas.

| 119. | Audito Rūmai nustatė, kad privačių pirkimų ir bendrųjų sąnaudų taisyklės ir kontrolė yra nepakankami. Veiksmingi patikrinimai, siekiant išvengti per didelių sąskaitų pripažinimo ir apmokėjimo, nebuvo atlikti. Taip pat nepakankamai buvo kontroliuojama, kaip laikomasi higienos ir aplinkos standartų.






  — | Komisija turėtų imtis priemonių, sprendžiant šių taisyklių ir veiksmingų tikrinimų trūkumus. |
| --- | --- | --- |

119.

Audito Rūmai nustatė, kad privačių pirkimų ir bendrųjų sąnaudų taisyklės ir kontrolė yra nepakankami. Veiksmingi patikrinimai, siekiant išvengti per didelių sąskaitų pripažinimo ir apmokėjimo, nebuvo atlikti. Taip pat nepakankamai buvo kontroliuojama, kaip laikomasi higienos ir aplinkos standartų.

—

Komisija turėtų imtis priemonių, sprendžiant šių taisyklių ir veiksmingų tikrinimų trūkumus.

| 120. | Pagrindinė įgyvendinimo problema buvo ta, kad potencialiems paramos gavėjams trūko nuosavų išteklių ir buvo sunku gauti kreditą. Nors SAPARD programa siūlo labai daug priemonių, ji nesuteikia galimybės spręsti šią problemą.






  — | Taikydama SAPARD programą panašiems veiksmams ateityje, Komisija turėtų ją supaprastinti ir sumažinti iki trijų ar keturių pagrindinių priemonių. Komisija turėtų išnagrinėti, ar tokiu atveju, sprendžiant projektų finansavimo problemą, esamas priemones galėtų pakeisti ar papildyti paskolų ir garantijų sistemą. |
| --- | --- | --- |

120.

Pagrindinė įgyvendinimo problema buvo ta, kad potencialiems paramos gavėjams trūko nuosavų išteklių ir buvo sunku gauti kreditą. Nors SAPARD programa siūlo labai daug priemonių, ji nesuteikia galimybės spręsti šią problemą.

—

Taikydama SAPARD programą panašiems veiksmams ateityje, Komisija turėtų ją supaprastinti ir sumažinti iki trijų ar keturių pagrindinių priemonių. Komisija turėtų išnagrinėti, ar tokiu atveju, sprendžiant projektų finansavimo problemą, esamas priemones galėtų pakeisti ar papildyti paskolų ir garantijų sistemą.

| 121. | Taigi „Ar tinkamai valdyta SAPARD programa?“ Atsakymas – valdymo kokybė buvo labai skirtinga. Viena vertus, SAPARD programa davė šalims galimybę įgyti praktinės patirties, kaip valdyti ES paramos sistemą, ir šiuo atžvilgiu Komisija buvo varomoji jėga. Antra vertus, tai nebuvo SAPARD programos pagrindinis tikslas, ir pagrindiniai nustatyti uždaviniai, tokie kaip parama įgyvendinant Bendrijos acquis, ypač tas jos dalis, kurios susijusios su aplinkos ir sveikatos standartais, nebuvo įvykdyti. Taip atsitiko dėl vėlavimo, kurio buvo galima išvengti įgyvendinant programą, todėl 2004 m. į ES įstojusios šalys beveik per keturis su puse metų – nuo 2000 m. iki 2004 m. gegužės mėn. – nepasinaudojo parama patvirtintoms priemonėms, kaip buvo numatę įstatymų leidėjai. Be to, dėl vėlavimo kuriant sistemas, iki 2004 m. pradžios nebuvo taikomos visos programos priemonės (įskaitant agrarinę aplinkosaugą). Komisija nepakankamai įvertino problemas, su kuriomis turėjo susidurti paramos gavėjai, finansuodami savo projektus. Siekiant užtikrinti visiems paramos gavėjams, kuriems ji buvo skirta, didžiausią turimos paramos poveikį, ši problema turėjo būti nustatyta anksčiau ir jai turėjo būti rasti sprendimai. |
| --- | --- |

121.

Taigi „Ar tinkamai valdyta SAPARD programa?“ Atsakymas – valdymo kokybė buvo labai skirtinga. Viena vertus, SAPARD programa davė šalims galimybę įgyti praktinės patirties, kaip valdyti ES paramos sistemą, ir šiuo atžvilgiu Komisija buvo varomoji jėga. Antra vertus, tai nebuvo SAPARD programos pagrindinis tikslas, ir pagrindiniai nustatyti uždaviniai, tokie kaip parama įgyvendinant Bendrijos acquis, ypač tas jos dalis, kurios susijusios su aplinkos ir sveikatos standartais, nebuvo įvykdyti. Taip atsitiko dėl vėlavimo, kurio buvo galima išvengti įgyvendinant programą, todėl 2004 m. į ES įstojusios šalys beveik per keturis su puse metų – nuo 2000 m. iki 2004 m. gegužės mėn. – nepasinaudojo parama patvirtintoms priemonėms, kaip buvo numatę įstatymų leidėjai. Be to, dėl vėlavimo kuriant sistemas, iki 2004 m. pradžios nebuvo taikomos visos programos priemonės (įskaitant agrarinę aplinkosaugą). Komisija nepakankamai įvertino problemas, su kuriomis turėjo susidurti paramos gavėjai, finansuodami savo projektus. Siekiant užtikrinti visiems paramos gavėjams, kuriems ji buvo skirta, didžiausią turimos paramos poveikį, ši problema turėjo būti nustatyta anksčiau ir jai turėjo būti rasti sprendimai.

Šią ataskaitą Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge, 2004 m. gegužės 26 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Šios dešimt šalių yra: Bulgarija, Čekijos Respublika, Estija, Vengrija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Slovakija, Slovėnija ir Rumunija.

1

(2)  ES teisė, nustatanti Europos Sąjungos valstybėms narėms privalomas teises ir pareigas.

2

(3)  PHARE programa – tai pirmasis pasirengimo stojimui instrumentas, sukurtas 1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3906/1989 (OL L 375, 1989 12 23).

3

(4)  1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1268/1999 (OL L 161, 1999 6 26) dėl Bendrijos paramos pasirengimo stojimui priemonėms žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse Vidurio ir Rytų Europos šalims kandidatėms pasirengimo stojimui laikotarpiu.

4

(5)  Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Nuo 2004 m. SAPARD programa valdoma pagal biudžeto 5 antraštinės dalies 5 skyrių (Žemės ūkio ir kaimo plėtra), ir į jį įeina tik naujos Bulgarijai ir Rumunijai skirtos lėšos.

5

(6)  Asignavimai įsipareigojimams.

6

(7)  Viešosios paramos dydis yra priemonės ar projekto funkcija. Pajamas duodančioms investicijoms įprastas didžiausias paramos dydis siekia 50 % visų tinkamų išlaidų.

7

(8)  Kaip apibrėžta 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1266/1999 (OL L 161, 1999 6 26) dėl pagalbos šalims kandidatėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją 12 straipsnyje.

8

(9)  Pagrindinės priemonės yra šios: investicijos į žemės ūkio valdas, žemės ūkio ir žuvininkystės produktų perdirbimas ir prekyba, kaimo infrastruktūros plėtra ir gerinimas. Šios priemonės apima apie 80 % įsipareigojimų visose šalyse kandidatėse.

9

(10)  Audito Rūmų metinės ataskaitos: 2000 finansinių metų (OL C 359, 2001 12 15) (6.41-6.53 pastraipos); 2001 finansinių metų (OL C 295, 2002 11 28) (6.8-6.32 pastraipos) ir 2002 finansinių metų (OL C 286, 2003 11 28) (8.23-8.31 pastraipos).

10

(11)  Sukaupti asignavimai įsipareigojimams.

11

(12)  Išsamesnė informacija yra pateikta Audito Rūmų 2000 finansinių metų metinės ataskaitos 6.41–6.43 pastraipose.

12

(13)  Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos reglamento (KOM(98) 153 galutinis, 1998 m. kovo 19 d.).

13

(14)  Vėlavimo priežastys yra šios: Lenkija dalija metinius biudžetus į specialias priemones, o didžiausias priemones suskirsto pagal atskirus regionus. Paraiškos priimamos metiniams paskirstymams konkretiems regionams. Ši praktika sieti projektus su metiniais lėšų paskirstymais konkretiems regionams kliudė kitiem turimiem biudžetam panaudoti. Paskyrimams regiono kaimo infrastruktūros plėtrai būtinas Žemės ūkio ministerijos sprendimas, o tai didelei daliai lėšų nebuvo padaryta iki 2003 m. rugsėjo 22 d.

14

(15)  154,4 mln. eurų suma neatitinka paveiksle nurodytos sumos, nes į ją įeina 139,7 mln. eurų išankstinių mokėjimų, kuriuos Komisija išmokėjo šalims kandidatėms, ir 0,1 milijono eurų, skirtų seminarams. Šios sumos paveiksle neparodytos, nes jos nebuvo išmokėtos galutiniams paramos gavėjams. Į 154,4 milijono eurų sumą taip pat įeina 14,6 milijono eurų mokėjimų, kurias išmokėjo SAPARD programos agentūros iš išankstiniams mokėjimams skirtų sumų galutiniams paramos gavėjams. Šie pastarieji mokėjimai (kuriuos Audito Rūmai pakoregavo pagal jų išmokėjimo laiko skirtumus, nes Komisija mokėjimus apskaito grynųjų pinigų pagrindu) parodyti paveiksle „C“ skyriuje.

15

(16)  Iš pradžių buvo numatyta, kad į ES stos šešios šalys: Čekijos Respublika, Estija, Vengrija, Lenkija, Slovėnija (SAPARD programos šalys) ir Kipras (ne SAPARD programos šalis).

16

(17)  Kiti oficialūs būdai, kaip informacija pasiekia Komisiją vėlesniuose etapuose, yra šie: vidurio laikotarpio vertinimo rezultatai (iki 2003 m. gruodžio 31 d.) ir galutinis vertinimas (iki 2006 m. gruodžio 31 d.).

17

(18)  Komisijos darbuotojų dalyvavimas audituose nelaikomas valdymu, ir tai yra aptariama 58 pastraipoje.

18

(19)  Komisija negalėjo kontroliuoti įsipareigojimų ir mokėjimų normų, nes ji nenorėjo keisti visiškai decentralizuotos SAPARD programos valdymo sistemą, ir nepasiūlė pokyčių, pavyzdžiui, papildomos priemonės kreditams ar garantijoms.

19

(20)  Iš viso buvo patikrinti 48 projektai, vykdomi pagal šias dvi priemones; tačiau 2 atvejais projektas nebuvo pakankamai pasistūmėjęs į priekį, kad būtų buvę galima daryti išvadas, susijusias su pagrindiniu tikslu.

20

(21)  2003 m. lapkričio 5 d. išsamios Europos Komisijos priežiūros ataskaitos apie Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos pasirengimo stojimui būklę.

21

(22)  Patikslinta ES parama 2000–2003 m. vidutiniškai sudaro 57 milijonus eurų per metus.

22

(23)  SAPARD programos metinės ataskaitos (Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui) KOM(2001) 241 galutinė, 2001 m. liepos 3 d., KOM(2002) 434 galutinė, 2002 m. liepos 30 d., KOM(2003) 582 galutinė, 2003 m. spalio 7 d.

23

(24)  1997 m. kovo mėn. Komisija nusprendė pasirengimo narystei PHARE instrumentą skirti tik šalių kandidačių pasirengimui stoti į ES. Apie 30 % metinio PHARE biudžeto, kurį sudaro apytiksliai 1 500 milijonų eurų per metus, buvo skirta institucijų kūrimui, visų pirma struktūrinių fondų tikslams ir procedūroms.

24

(25)  Išskyrus tam tikrus elementus, žr. 10 pastraipą.

25

(26)  Tai procedūra, kuria Komisija nusprendžia, ar BŽŪP mokėjimo agentūrų padarytos išlaidos turėtų būti galutinai apmokamos iš ES biudžeto.

26

(27)  1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1266/1999 (OL L 161, 1999 6 26) dėl pagalbos šalims kandidatėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją 1 priedo iii punktas.

27

(28)  „Žemės ūkio konsultacinių centrų ir potencialių programos paramos gavėjų nuomonės apie SAPARD programos 2 priemonę“. Varšuva, 2002 m. lapkričio 30 d.

28

(29)  Nuo 2002 m. rugsėjo mėn. iki 2003 m. lapkričio mėn. su ūkininkais pasirašytos 2 377 sutartys.

29

(30)  Valstybės pagalba, gaunama iš visų šaltinių, negali būti didesnė kaip 50 %. Kadangi Bulgarija taikė 50 % dotacijos normą, bet kuris subsidijos elementas būtų viršijęs šią didžiausią ribą.

30

(31)  2003 m. kovo 31 d.

31

(32)  Bulgarija sumažino bendrąsias verslo planų parengimo sąnaudas iki 5 %, o Rumunija tam tikrais atvejais (projektams, nesusijusiems su statyba ir tik dviem priemonėms) iki 3 % ar 5 %, žiūrint kokia priemonė.

32

(33)  Kadangi išlaidos buvo apmokėtos 2002 m., Komisija jau buvo patvirtinusi sąskaitų auditą.

33

(34)  Audito Rūmų tikrintų projektų imtyje privačių pirkimų taisyklės buvo taikytos 34 projektuose, nustatyta, kad 23 atvejais pasiūlymai buvo nepalygintini.

34

(35)  Parašytus ta pačia rašysena violetiniu rašalu.

35

---

1 PRIEDAS

ES lėšų, skirtų 2000–2003 m. laikotarpiui, paskirstymas pagal valstybę, paramos gavėjo tipą ir paramos kryptį

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Šalis | ES indėlis 2000–2003 m. laikotarpiui (1) | Paskirstymas pagal paramos gavėjo tipą ir priemonę |
| Vietos bendruomenės
  Priemonė: kaimo infrastruktūros plėtra ir gerinimas | Perdirbimo įmonės
  Priemonė: žemės ūkio bei žuvininkystės produktų perdirbimo ir prekybos gerinimas | Ūkininkai
  Priemonė: investicijos į žemės ūkio valdas | Įvairūs
  Priemonės: agrarinė aplinkosauga, miškininkystė, žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku | Įvairūs
  Priemonės: ūkinės veiklos plėtojimas ir įvairinimas, techninė pagalba, mokymas ir kita |
| Bulgarija | 218,8 | 10,8 | 75,8 | 62,1 | 13,9 | 56,3 |
| Čekijos Respublika | 92,6 | 6,6 | 17,5 | 17,6 | 0,6 | 50,3 |
| Estija | 50,9 | 6,4 | 9,7 | 21,7 | 0,4 | 12,7 |
| Vengrija | 159,8 | 38,9 | 52,0 | 58,8 | 0,0 | 10,1 |
| Latvija | 91,7 | 5,5 | 25,2 | 32,0 | 5,3 | 23,7 |
| Lietuva | 125,2 | 18,2 | 39,1 | 51,2 | 3,2 | 13,5 |
| Lenkija | 708,2 | 270,0 | 227,7 | 126,2 | 9,2 | 75,1 |
| Rumunija | 632,4 | 280,5 | 111,0 | 74,6 | 57,5 | 108,9 |
| Slovakija | 76,8 | 13,2 | 25,5 | 21,0 | 2,3 | 14,8 |
| Slovėnija | 26,6 | 3,1 | 10,5 | 9,2 | 0,0 | 3,8 |
| Iš viso | 2 183,0 | 653,3 | 593,9 | 474,4 | 92,4 | 369,1 |
| % | 100 % | 30 % | 27 % | 22 % | 4 % | 17 % |
| Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2003 m. gruodis. |

(milijonais EUR)

Šalis

ES indėlis 2000–2003 m. laikotarpiui (1)

Paskirstymas pagal paramos gavėjo tipą ir priemonę

Vietos bendruomenės

Priemonė: kaimo infrastruktūros plėtra ir gerinimas

Perdirbimo įmonės

Priemonė: žemės ūkio bei žuvininkystės produktų perdirbimo ir prekybos gerinimas

Ūkininkai

Priemonė: investicijos į žemės ūkio valdas

Įvairūs

Priemonės: agrarinė aplinkosauga, miškininkystė, žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku

Įvairūs

Priemonės: ūkinės veiklos plėtojimas ir įvairinimas, techninė pagalba, mokymas ir kita

Bulgarija

218,8

10,8

75,8

62,1

13,9

56,3

Čekijos Respublika

92,6

6,6

17,5

17,6

0,6

50,3

Estija

50,9

6,4

9,7

21,7

0,4

12,7

Vengrija

159,8

38,9

52,0

58,8

0,0

10,1

Latvija

91,7

5,5

25,2

32,0

5,3

23,7

Lietuva

125,2

18,2

39,1

51,2

3,2

13,5

Lenkija

708,2

270,0

227,7

126,2

9,2

75,1

Rumunija

632,4

280,5

111,0

74,6

57,5

108,9

Slovakija

76,8

13,2

25,5

21,0

2,3

14,8

Slovėnija

26,6

3,1

10,5

9,2

0,0

3,8

Iš viso

2 183,0

653,3

593,9

474,4

92,4

369,1

%

100 %

30 %

27 %

22 %

4 %

17 %

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2003 m. gruodis.

---

(1)  Sukaupti asignavimai įsipareigojimams.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2003 m. gruodis.

---

2 PRIEDAS

Peržiūrėtų projektų sąrašas

| M 1 | — | Investicijos į žemės ūkio valdas |
| --- | --- | --- |
| M 2 | — | Žemės ūkio bei žuvininkystės produktų perdirbimo ir prekybos gerinimas |
| M 3 | — | Kaimo infrastruktūros plėtra ir gerinimas |

M 1

—

Investicijos į žemės ūkio valdas

M 2

—

Žemės ūkio bei žuvininkystės produktų perdirbimo ir prekybos gerinimas

M 3

—

Kaimo infrastruktūros plėtra ir gerinimas

BULGARIJA

| Imtis Nr. | Priemonė | Projekto aprašymas | Apsilankymai vietoje (1) | Projekto medžiagos tyrimas (2) | Atitikimo testas (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M 1 | M 2 | M 3 (4) |
| 1 | v | | | Naujos įrangos, įskaitant traktorių, grūdų ūkiui pirkimas | v | v | v |
| 2 | v | | | Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas | v | v | v |
| 3 | v | | | Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas | v | v | v |
| 4 | | v | | Naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | v |
| 5 | | v | | Naujos įrangos pieno perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | v |
| 6 | | v | | Naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | v |
| 7 | | v | | Naujos įrangos vyno gamyklai pirkimas | v | v | |
| 8 | v | | | Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas | v | v | |
| 9 | v | | | Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas | | v | |
| 10 | v | | | Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas | | v | |
| 11 | | v | | Naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas | | v | |
| 12 | | v | | Naujos įrangos vaisių ir daržovių perdirbimo įmonei pirkimas | | v | |
| 13 | v | | | Sandėlių statyba ir silosinių pirkimas grūdų ūkiui | | v | |
| 14 | v | | | Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas | | v | |

Imtis Nr.

Priemonė

Projekto aprašymas

Apsilankymai vietoje (1)

Projekto medžiagos tyrimas (2)

Atitikimo testas (3)

M 1

M 2

M 3 (4)

1

v

Naujos įrangos, įskaitant traktorių, grūdų ūkiui pirkimas

v

v

v

2

v

Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas

v

v

v

3

v

Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas

v

v

v

4

v

Naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

v

5

v

Naujos įrangos pieno perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

v

6

v

Naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

v

7

v

Naujos įrangos vyno gamyklai pirkimas

v

v

8

v

Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas

v

v

9

v

Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas

v

10

v

Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas

v

11

v

Naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas

v

12

v

Naujos įrangos vaisių ir daržovių perdirbimo įmonei pirkimas

v

13

v

Sandėlių statyba ir silosinių pirkimas grūdų ūkiui

v

14

v

Naujos įrangos, įskaitant kombainą, grūdų ūkiui pirkimas

v

LIETUVA

| Imtis | Priemonė | Projekto aprašymas | Apsilankymai vietoje (5) | Projekto medžiagos tyrimas (6) | Atitikimo tyrimas (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M 1 | M 2 | M 3 |
| 1 | v | | | Modernizavimo darbai ir naujos įrangos pieno ūkiui pirkimas | v | v | v |
| 2 | v | | | Naujos įrangos grūdų ūkiui pirkimas | v | v | |
| 3 | v | | | Naujos įrangos grūdų ūkiui pirkimas | v | v | v |
| 4 | v | | | Naujos įrangos kiaulių ūkiui pirkimas | | v | |
| 5 | v | | | Naujos įrangos pieno ūkiui pirkimas | v | v | v |
| 6 | v | | | Naujos įrangos pieno ūkiui pirkimas | | v | v |
| 7 | | v | | Nuajos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | v |
| 8 | | v | | Rekonstrukcijos darbai ir naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas | | v | v |
| 9 | | | v | Vandens ir kanalizacijos infrastruktūros statyba | | v | v |
| 10 | | | v | Kanalizacijos infrastruktūros rekonstrukcija | | v | v |
| 11 | | | v | Kanalizacijos infrastruktūros statyba | v | v | |
| 12 | | v | | Skerdyklos statyba | v | | |

Imtis

Priemonė

Projekto aprašymas

Apsilankymai vietoje (5)

Projekto medžiagos tyrimas (6)

Atitikimo tyrimas (7)

M 1

M 2

M 3

1

v

Modernizavimo darbai ir naujos įrangos pieno ūkiui pirkimas

v

v

v

2

v

Naujos įrangos grūdų ūkiui pirkimas

v

v

3

v

Naujos įrangos grūdų ūkiui pirkimas

v

v

v

4

v

Naujos įrangos kiaulių ūkiui pirkimas

v

5

v

Naujos įrangos pieno ūkiui pirkimas

v

v

v

6

v

Naujos įrangos pieno ūkiui pirkimas

v

v

7

v

Nuajos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

v

8

v

Rekonstrukcijos darbai ir naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

9

v

Vandens ir kanalizacijos infrastruktūros statyba

v

v

10

v

Kanalizacijos infrastruktūros rekonstrukcija

v

v

11

v

Kanalizacijos infrastruktūros statyba

v

v

12

v

Skerdyklos statyba

v

LENKIJA

| Imtis | Priemonė | Projekto aprašymas | Apsilankymai vietoje (8) | Projekto medžiagos tyrimas (9) | Atitikimo tyrimas (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M 1 | M 2 | M 3 |
| 1 | | v | | Naujos įrangos pieno perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | v |
| 2 | | v | | Naujos įrangos pieno perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | v |
| 3 | | v | | Naujos įrangos vaisių ir grybų perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | v |
| 4 | | v | | Naujos įrangos pieno perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | |
| 5 | | v | | Naujos įrangos pieno perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | |
| 6 | | v | | Statybos darbai ir naujos įrangos naminių paukščių mėsos perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | v |
| 7 | | v | | Naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas | | v | |
| 8 | | v | | Ventiliacijos sistemos įrengimas pieno perdirbimo įmonėje | | v | |
| 9 | | v | | Naujos įrangos vaisių perdirbimo įmonei pirkimas | | v | |
| 10 | | v | | Naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas | | v | |
| 11 | v | | | Statybos darbai grybų ūkyje | | v | |
| 12 | v | | | Naujos įrangos sodininkystės ūkiui pirkimas | v | v | v |
| 13 | v | | | Naujos įrangos vaisių ūkiui pirkimas | v | v | |
| 14 | v | | | Naujos įrangos daržovių ūkiui pirkimas | | v | |
| 15 | v | | | Naujos įrangos pieno ūkiui pirkimas | v | v | v |
| 16 | v | | | Naujos įrangos vaisių ūkiui pirkimas | | v | |
| 17 | v | | | Naujos įrangos sodininkystės ūkiui pirkimas | | v | |
| 18 | v | | | Naujos įrangos vaisių ūkiui pirkimas | v | v | v |
| 19 | v | | | Naujos įrangos vaisių ūkiui pirkimas | v | v | v |
| 20 | v | | | Naujos įrangos vaisių ūkiui pirkimas | | v | |
| 21 | | | v | Kanalizacijos sistemos statyba | | v | |
| 22 | | | v | Vietinio kelio atnaujinimas | v | v | v |
| 23 | | | v | Kanalizacijos sistemos statyba | v | v | |
| 24 | | | v | Vietinio kelio atnaujinimas | | v | |
| 25 | | | v | Kanalizacijos sistemos statyba | v | v | |
| 26 | | | v | Vietinių kelių atnaujinimas | v | v | v |
| 27 | | | v | Kanalizacijos sistemos statyba | v | v | v |
| 28 | | | v | Vietinės kanalizacijos įmonės modernizavimas | | v | |
| 29 | | | v | Vietinio kelio atnaujinimas | | v | |
| 30 | | | v | Kanalizacijos sistemos statyba | | v | |

Imtis

Priemonė

Projekto aprašymas

Apsilankymai vietoje (8)

Projekto medžiagos tyrimas (9)

Atitikimo tyrimas (10)

M 1

M 2

M 3

1

v

Naujos įrangos pieno perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

v

2

v

Naujos įrangos pieno perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

v

3

v

Naujos įrangos vaisių ir grybų perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

v

4

v

Naujos įrangos pieno perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

5

v

Naujos įrangos pieno perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

6

v

Statybos darbai ir naujos įrangos naminių paukščių mėsos perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

v

7

v

Naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas

v

8

v

Ventiliacijos sistemos įrengimas pieno perdirbimo įmonėje

v

9

v

Naujos įrangos vaisių perdirbimo įmonei pirkimas

v

10

v

Naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas

v

11

v

Statybos darbai grybų ūkyje

v

12

v

Naujos įrangos sodininkystės ūkiui pirkimas

v

v

v

13

v

Naujos įrangos vaisių ūkiui pirkimas

v

v

14

v

Naujos įrangos daržovių ūkiui pirkimas

v

15

v

Naujos įrangos pieno ūkiui pirkimas

v

v

v

16

v

Naujos įrangos vaisių ūkiui pirkimas

v

17

v

Naujos įrangos sodininkystės ūkiui pirkimas

v

18

v

Naujos įrangos vaisių ūkiui pirkimas

v

v

v

19

v

Naujos įrangos vaisių ūkiui pirkimas

v

v

v

20

v

Naujos įrangos vaisių ūkiui pirkimas

v

21

v

Kanalizacijos sistemos statyba

v

22

v

Vietinio kelio atnaujinimas

v

v

v

23

v

Kanalizacijos sistemos statyba

v

v

24

v

Vietinio kelio atnaujinimas

v

25

v

Kanalizacijos sistemos statyba

v

v

26

v

Vietinių kelių atnaujinimas

v

v

v

27

v

Kanalizacijos sistemos statyba

v

v

v

28

v

Vietinės kanalizacijos įmonės modernizavimas

v

29

v

Vietinio kelio atnaujinimas

v

30

v

Kanalizacijos sistemos statyba

v

RUMUNIJA

| Imtis | Priemonė | Projekto aprašymas | Apsilankymai vietoje (11) | Projekto medžiagos tyrimas (12) | Atitikimo tyrimas (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M 1 (14) | M 2 | M 3 |
| 1 | | v | | Rekonstrukcijos darbai mėsos perdirbimo įmonėje | v | v | v |
| 2 | | v | | Rekonstrukcijos darbai mėsos perdirbimo įmonėje | | v | |
| 3 | | v | | Rekonstrukcijos darbai mėsos perdirbimo įmonėje | v | v | |
| 4 | | v | | Rekonstrukcijos darbai ir naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas | v | v | v |
| 5 | | v | | Rekonstrukcijos darbai ir naujos įrangos vyno gamyklai pirkimas | | v | |
| 6 | | | v | Vietinio kelio atnaujinimas | | v | |
| 7 | | | v | Vietinio kelio atnaujinimas | | v | |
| 8 | | | v | Vandens tiekimo sistemos įrengimas | v | v | |
| 9 | | | v | Kanalizacijos statyba ir nutekamųjų vandenų apdorojimo stotis | v | v | v |
| 10 | | | v | Vietinio kelio atnaujinimas | v | v | v |
| 11 | | | v | Vietinio kelio atnaujinimas | | v | |
| 12 | | | v | Vietinio kelio atnaujinimas | | v | |
| 13 | | | v | Vietinio kelio atnaujinimas | v | v | v |
| 14 | | | v | Vandens tiekimo sistemos įrengimas | | v | |
| 15 | | | v | Vandens tiekimo sistemos įrengimas | v | v | v |
| 16 | | | v | Vandens tiekimo sistemos statyba | | v | |
| 17 | | | v | Vietinių kelių atnaujinimas | v | v | v |
| 18 | | | v | Vietinių kelių atnaujinimas | | v | |
| 19 | | | v | Vietinių kelių atnaujinimas | v | v | |
| 20 | | | v | Išplėstinės vandens tiekimo sistemos statyba | v | v | v |

Imtis

Priemonė

Projekto aprašymas

Apsilankymai vietoje (11)

Projekto medžiagos tyrimas (12)

Atitikimo tyrimas (13)

M 1 (14)

M 2

M 3

1

v

Rekonstrukcijos darbai mėsos perdirbimo įmonėje

v

v

v

2

v

Rekonstrukcijos darbai mėsos perdirbimo įmonėje

v

3

v

Rekonstrukcijos darbai mėsos perdirbimo įmonėje

v

v

4

v

Rekonstrukcijos darbai ir naujos įrangos mėsos perdirbimo įmonei pirkimas

v

v

v

5

v

Rekonstrukcijos darbai ir naujos įrangos vyno gamyklai pirkimas

v

6

v

Vietinio kelio atnaujinimas

v

7

v

Vietinio kelio atnaujinimas

v

8

v

Vandens tiekimo sistemos įrengimas

v

v

9

v

Kanalizacijos statyba ir nutekamųjų vandenų apdorojimo stotis

v

v

v

10

v

Vietinio kelio atnaujinimas

v

v

v

11

v

Vietinio kelio atnaujinimas

v

12

v

Vietinio kelio atnaujinimas

v

13

v

Vietinio kelio atnaujinimas

v

v

v

14

v

Vandens tiekimo sistemos įrengimas

v

15

v

Vandens tiekimo sistemos įrengimas

v

v

v

16

v

Vandens tiekimo sistemos statyba

v

17

v

Vietinių kelių atnaujinimas

v

v

v

18

v

Vietinių kelių atnaujinimas

v

19

v

Vietinių kelių atnaujinimas

v

v

20

v

Išplėstinės vandens tiekimo sistemos statyba

v

v

v

IŠ VISO

| 76 | 24 | 24 | 28 | | 42 | 75 | 33 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

76

24

24

28

42

75

33

---

(1)  Apsilankymai vietoje skirti pasimatyti su galutiniu paramos gavėju ir patikrinti projektą.

(2)  Bylos peržiūra, siekiant patikrinti bendrąsias sąnaudas, pagrindines pirkimų taisykles, tikslus ir kitus su projektu susijusius pagrindinius klausimus.

(3)  Bylos peržiūra, siekiant patikrinti, ar priežiūros ir kontrolės sistemos veikė praktiškai.

(4)  Audito metu priemonės sistemos nebuvo patvirtintos.

(5)  Apsilankymai vietoje skirti pasimatyti su galutiniu paramos gavėju ir patikrinti projektą.

(6)  Bylos peržiūra, siekiant patikrinti bendrąsias sąnaudas, pagrindines pirkimų taisykles, tikslus ir kitus su projektu susijusius pagrindinius klausimus.

(7)  Bylos peržiūra, siekiant patikrinti, ar priežiūros ir kontrolės sistemos veikė praktiškai.

(8)  Apsilankymai vietoje skirti pasimatyti su galutiniu paramos gavėju ir patikrinti projektą.

(9)  Bylos peržiūra, siekiant patikrinti bendrąsias sąnaudas, pagrindines pirkimų taisykles, tikslus ir kitus su projektu susijusius pagrindinius klausimus.

(10)  Bylos peržiūra, siekiant patikrinti, ar priežiūros ir kontrolės sistemos veikė praktiškai.

(11)  Apsilankymai vietoje skirti pasimatyti su galutiniu paramos gavėju ir patikrinti projektą.

(12)  Bylos peržiūra, siekiant patikrinti bendrąsias sąnaudas, pagrindines pirkimų taisykles, tikslus ir kitus su projektu susijusius pagrindinius klausimus.

(13)  Bylos peržiūra, siekiant patikrinti, ar priežiūros ir kontrolės sistemos veikė praktiškai.

(14)  Audito metu priemonės sistemos nebuvo patvirtintos.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI Į

SANTRAUKA

| I.–II. | Komisija sveikina SAPARD priemonės įgyvendinimo auditą.
  Tačiau Komisija mano, kad baigiamąją programos poveikio analizę bus galima atlikti tik tada, kai ji bus visiškai įgyvendinta.
  Nors buvo išsaugoti pagrindiniai Komisijos pasiūlymo dėl SAPARD programos reglamento Nr. 1268/1999 elementai, pasiūlymo tekstas sukėlė plačias diskusijas (dėl biudžeto eilučių, pagal kurias turi būti finansuojamos pasirengimo stojimui priemonės, įskaitant finansinio įgyvendinimo mechanizmus), kurios vyko iki baigiamojo SAPARD programos reglamento priėmimo etapo. Kol buvo teisinis neapibrėžtumas, Komisija negalėjo parengti galutinių teisinių nuostatų, skirtų įgyvendinimo procedūroms. Šias nuostatas Komisija priėmė 2000 m. sausio 26 d.
  Tai buvo naujas požiūris – pirmą kartą išorinė pagalba buvo administruojama visiškai decentralizuotai. Vienas svarbiausių SAPARD programos tikslų – prisidėti prie acquis įgyvendinimo. Šioje veikloje svarbiausia užtikrinti gerus administracinius gebėjimus, kurie leistų atlikti gana sudėtingas kaimo plėtros politikos įgyvendinimo užduotis, vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais. Tai taip pat atitinka Europos Parlamento rezoliucijoje, pateiktoje tvirtinant 1999 m. biudžetą, išreikštą Europos Parlamento reikalavimą, kad „efektyvi Bendrijos finansinių interesų apsauga šalyse kandidatėse artimiausius keletą metų turėtų būti svarbiausias prioritetas“.
  Komisija mano, kad ji suteikė pakankamai konsultacijų bei patarimų SAPARD programos šalims ir bendradarbiavo su jomis rengiantis įsteigti atitinkamas įstaigas ir nustatyti procedūras. Tuo tikslu buvo teikiama plati šalių narių ekspertų parama per PHARE dvynių programas ir vykdomi tęstiniai informacijos mainai rengiant seminarus ir tiriamąsias misijas. Žr. Komisijos 2000 m. SAPARD programos metinę ataskaitą. |
| --- | --- |

I.–II.

Komisija sveikina SAPARD priemonės įgyvendinimo auditą.

Tačiau Komisija mano, kad baigiamąją programos poveikio analizę bus galima atlikti tik tada, kai ji bus visiškai įgyvendinta.

Nors buvo išsaugoti pagrindiniai Komisijos pasiūlymo dėl SAPARD programos reglamento Nr. 1268/1999 elementai, pasiūlymo tekstas sukėlė plačias diskusijas (dėl biudžeto eilučių, pagal kurias turi būti finansuojamos pasirengimo stojimui priemonės, įskaitant finansinio įgyvendinimo mechanizmus), kurios vyko iki baigiamojo SAPARD programos reglamento priėmimo etapo. Kol buvo teisinis neapibrėžtumas, Komisija negalėjo parengti galutinių teisinių nuostatų, skirtų įgyvendinimo procedūroms. Šias nuostatas Komisija priėmė 2000 m. sausio 26 d.

Tai buvo naujas požiūris – pirmą kartą išorinė pagalba buvo administruojama visiškai decentralizuotai. Vienas svarbiausių SAPARD programos tikslų – prisidėti prie acquis įgyvendinimo. Šioje veikloje svarbiausia užtikrinti gerus administracinius gebėjimus, kurie leistų atlikti gana sudėtingas kaimo plėtros politikos įgyvendinimo užduotis, vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais. Tai taip pat atitinka Europos Parlamento rezoliucijoje, pateiktoje tvirtinant 1999 m. biudžetą, išreikštą Europos Parlamento reikalavimą, kad „efektyvi Bendrijos finansinių interesų apsauga šalyse kandidatėse artimiausius keletą metų turėtų būti svarbiausias prioritetas“.

Komisija mano, kad ji suteikė pakankamai konsultacijų bei patarimų SAPARD programos šalims ir bendradarbiavo su jomis rengiantis įsteigti atitinkamas įstaigas ir nustatyti procedūras. Tuo tikslu buvo teikiama plati šalių narių ekspertų parama per PHARE dvynių programas ir vykdomi tęstiniai informacijos mainai rengiant seminarus ir tiriamąsias misijas. Žr. Komisijos 2000 m. SAPARD programos metinę ataskaitą.

| III. | SAPARD programos biudžetas 2000–2004 metams buvo sudarytas remiantis patikimiausia tuo metu turėta informacija. Įgyvendinimas užtruko dėl didelių iššūkių, susijusių su poreikiu įdiegti visiškai naują sistemą, ir dėl nepakankamos SAPARD programos šalių patirties šioje srityje, tačiau daugeliu atveju ne ilgiau nei buvo galima tikėtis, atsižvelgiant į panašią valstybių narių patirtį. Komisija gerai žino priežastis, dėl kurių kai kurios šalys ilgiau užtruko įdiegdamos SAPARD programos įgyvendinimo administracinę sistemą.
  Sužinojusi apie „sudėtingas administracines procedūras“, Komisija teikė konsultacijas atitinkamoms šalims raštu, per dvišalius susitikimus ir Monitoringo komiteto posėdžius. Tačiau tikslias procedūras pasirenka pačios šalys. Komisija negali uždrausti joms taikyti savo vidaus administracines procedūras, jeigu yra laikomasi SAPARD programos taisyklių. |
| --- | --- |

III.

SAPARD programos biudžetas 2000–2004 metams buvo sudarytas remiantis patikimiausia tuo metu turėta informacija. Įgyvendinimas užtruko dėl didelių iššūkių, susijusių su poreikiu įdiegti visiškai naują sistemą, ir dėl nepakankamos SAPARD programos šalių patirties šioje srityje, tačiau daugeliu atveju ne ilgiau nei buvo galima tikėtis, atsižvelgiant į panašią valstybių narių patirtį. Komisija gerai žino priežastis, dėl kurių kai kurios šalys ilgiau užtruko įdiegdamos SAPARD programos įgyvendinimo administracinę sistemą.

Sužinojusi apie „sudėtingas administracines procedūras“, Komisija teikė konsultacijas atitinkamoms šalims raštu, per dvišalius susitikimus ir Monitoringo komiteto posėdžius. Tačiau tikslias procedūras pasirenka pačios šalys. Komisija negali uždrausti joms taikyti savo vidaus administracines procedūras, jeigu yra laikomasi SAPARD programos taisyklių.

| IV. | Komisijos pareiga pagal decentralizuoto valdymo sistemą – stebėti SAPARD programos įgyvendinimą.
  Kaip rodo dabartinė situacija, pinigai paskirstomi tolygiai beveik visose SAPARD programos šalyse, remiantis patikima sistema, kuri gali būti naudojama kaip pagrindas jau valstybių narių programoms. |
| --- | --- |

IV.

Komisijos pareiga pagal decentralizuoto valdymo sistemą – stebėti SAPARD programos įgyvendinimą.

Kaip rodo dabartinė situacija, pinigai paskirstomi tolygiai beveik visose SAPARD programos šalyse, remiantis patikima sistema, kuri gali būti naudojama kaip pagrindas jau valstybių narių programoms.

| V. | Išmokos galutiniams gavėjams 2003 m. sudarė 288 mln. eurų. Iš 2000–2003 metais skirtų 2 183 mln. eurų, galutiniams gavėjams iki 2003 m. gruodžio 31 d. iš viso buvo numatyta skirti 1 214 mln. eurų (56 %), tuo tarpu realios išmokos gavėjams iš viso sudarė 323 mln. eurų (15 % skirtų lėšų). Pagal informaciją, gautą iš SAPARD programos šalių, bent 7 iš 8 šalių, kurios įstos į ES, galės sudaryti sutartis dėl visų 2000–2003 metų laikotarpio turimų lėšų skyrimo galutiniams gavėjams.
  Taisyklė, pagal kurią PVM gali būti pripažintas kaip ES kofinansavimui tinkamos išlaidos, galioja SAPARD programos šalims ir valstybėms narėms, gaunančioms paramą iš struktūrinių fondų. Taikomos Daugiametės finansavimo sutarties (MAFA) taisyklės. |
| --- | --- |

V.

Išmokos galutiniams gavėjams 2003 m. sudarė 288 mln. eurų. Iš 2000–2003 metais skirtų 2 183 mln. eurų, galutiniams gavėjams iki 2003 m. gruodžio 31 d. iš viso buvo numatyta skirti 1 214 mln. eurų (56 %), tuo tarpu realios išmokos gavėjams iš viso sudarė 323 mln. eurų (15 % skirtų lėšų). Pagal informaciją, gautą iš SAPARD programos šalių, bent 7 iš 8 šalių, kurios įstos į ES, galės sudaryti sutartis dėl visų 2000–2003 metų laikotarpio turimų lėšų skyrimo galutiniams gavėjams.

Taisyklė, pagal kurią PVM gali būti pripažintas kaip ES kofinansavimui tinkamos išlaidos, galioja SAPARD programos šalims ir valstybėms narėms, gaunančioms paramą iš struktūrinių fondų. Taikomos Daugiametės finansavimo sutarties (MAFA) taisyklės.

| VI. | Komisija mano, kad gamybos pajėgumų didinimas projektų lygiu yra suderinamas su standartų gerinimu ir poreikiu atlikti pertvarkymus siekiant rinkos našumo. |
| --- | --- |

VI.

Komisija mano, kad gamybos pajėgumų didinimas projektų lygiu yra suderinamas su standartų gerinimu ir poreikiu atlikti pertvarkymus siekiant rinkos našumo.

| VII. | Komisija mano, kad institucinė plėtra yra vienas svarbiausių acquis elementų ir atsakingo ES lėšų panaudojimo išankstinė sąlyga. Agrarinės aplinkosaugos priemonė suteikė galimybę SAPARD programos šalims įgyti administracinės patirties vykdant bandomąją veiklą, tačiau tai nebuvo viena svarbiausių priemonių, reikalingų pertvarkyti žemės ūkio sektorių ir pasirengti stojimui. |
| --- | --- |

VII.

Komisija mano, kad institucinė plėtra yra vienas svarbiausių acquis elementų ir atsakingo ES lėšų panaudojimo išankstinė sąlyga. Agrarinės aplinkosaugos priemonė suteikė galimybę SAPARD programos šalims įgyti administracinės patirties vykdant bandomąją veiklą, tačiau tai nebuvo viena svarbiausių priemonių, reikalingų pertvarkyti žemės ūkio sektorių ir pasirengti stojimui.

| IX. | Komisija sveikina Audito Rūmų įvertinimą, kad apskritai SAPARD sistema veikia. Komisija pripažįsta, kad būta tam tikrų problemų, susijusių su minimalių standartų laikymosi kontrole, ir pateikė rekomendacijų, kaip gerinti situaciją. Remdamasi Komisijos auditais, atliktais iki 2004 m. kovo mėn., Komisija mano, kad po Rūmų audito situacija pagerėjo. |
| --- | --- |

IX.

Komisija sveikina Audito Rūmų įvertinimą, kad apskritai SAPARD sistema veikia. Komisija pripažįsta, kad būta tam tikrų problemų, susijusių su minimalių standartų laikymosi kontrole, ir pateikė rekomendacijų, kaip gerinti situaciją. Remdamasi Komisijos auditais, atliktais iki 2004 m. kovo mėn., Komisija mano, kad po Rūmų audito situacija pagerėjo.

| X. | Komisija žino apie problemas, susijusias su nuosavų išteklių trūkumu ir sunkumais gauti kreditą. Siekdama spręsti šią problemą, Komisija pasitelkia PHARE lėšas ir remia projektą, skirtą pagerinti MVĮ galimybes gauti kreditą SAPARD programos šalyse, – tai turėtų apskritai išplėsti galimybes pasinaudoti SAPARD programa. Šis projektas neseniai buvo papildytas specialia galimybe, skirta kredito įstaigoms, aptarnaujančioms ūkininkus ir mažąjį verslą kaimo vietovėse. Jis taip pat skatina šalis kandidates pasitelkti nacionalines kredito programas, jeigu yra laikomasi Bendrijos konkurencijos taisyklių ir SAPARD programos reglamente numatyto pagalbos intensyvumo.
  Siekdama palengvinti nacionalinių kredito programų taikymą, Komisija įtraukė specialią nuostatą šiuo klausimu į savo neseniai pateiktą pasiūlymą dėl Reglamento 1268/1999 dalinio pakeitimo (žr. taip pat 97 punktą). |
| --- | --- |

X.

Komisija žino apie problemas, susijusias su nuosavų išteklių trūkumu ir sunkumais gauti kreditą. Siekdama spręsti šią problemą, Komisija pasitelkia PHARE lėšas ir remia projektą, skirtą pagerinti MVĮ galimybes gauti kreditą SAPARD programos šalyse, – tai turėtų apskritai išplėsti galimybes pasinaudoti SAPARD programa. Šis projektas neseniai buvo papildytas specialia galimybe, skirta kredito įstaigoms, aptarnaujančioms ūkininkus ir mažąjį verslą kaimo vietovėse. Jis taip pat skatina šalis kandidates pasitelkti nacionalines kredito programas, jeigu yra laikomasi Bendrijos konkurencijos taisyklių ir SAPARD programos reglamente numatyto pagalbos intensyvumo.

Siekdama palengvinti nacionalinių kredito programų taikymą, Komisija įtraukė specialią nuostatą šiuo klausimu į savo neseniai pateiktą pasiūlymą dėl Reglamento 1268/1999 dalinio pakeitimo (žr. taip pat 97 punktą).

| XI. | Nors Komisija kai kuriais atvejais rado trūkumų ir pateikė rekomendacijas dėl situacijos gerinimo, ji vis tiek mano, kad po Rūmų audito situacija pagerėjo. Kai būtina, šios rekomendacijos gali būti atnaujintos įgyvendinant sąskaitų suvedimo procedūras. |
| --- | --- |

XI.

Nors Komisija kai kuriais atvejais rado trūkumų ir pateikė rekomendacijas dėl situacijos gerinimo, ji vis tiek mano, kad po Rūmų audito situacija pagerėjo. Kai būtina, šios rekomendacijos gali būti atnaujintos įgyvendinant sąskaitų suvedimo procedūras.

INTRODUCTION

| 9. | At the end of 2003 almost 13 000 projects were being implemented in the 10 Sapard countries. |
| --- | --- |

9.

At the end of 2003 almost 13 000 projects were being implemented in the 10 Sapard countries.

| 10. | The legal basis was designed so that Sapard countries would be working with arrangements similar to those used by Member States. See also the reply to points 13 and 14.
  The management and inspection systems established by the competent authorities of the Sapard countries are subject to ex ante, before management of the funds is delegated, and ex post audits, through the clearance of accounts and compliance audits. These three types of audits, as required by the Multi-annual Financing Agreement (MAFA), form the basis of the system used to provide reasonable assurance as to the legality and regularity of expenditure charged to the Community budget. In this context, the Commission considers that the main risks are adequately covered. |
| --- | --- |

10.

The legal basis was designed so that Sapard countries would be working with arrangements similar to those used by Member States. See also the reply to points 13 and 14.

The management and inspection systems established by the competent authorities of the Sapard countries are subject to ex ante, before management of the funds is delegated, and ex post audits, through the clearance of accounts and compliance audits. These three types of audits, as required by the Multi-annual Financing Agreement (MAFA), form the basis of the system used to provide reasonable assurance as to the legality and regularity of expenditure charged to the Community budget. In this context, the Commission considers that the main risks are adequately covered.

STAGES IN THE IMPLEMENTATION OF SAPARD

| 11. | The Sapard budgets for 2000-2004 were drawn up on the basis of the most reliable information available at that time. The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that implementation took time but in most cases no longer than could be reasonably expected.
  Sapard, unlike the Structural Funds, could not build on a stock of projects already in the pipeline as at 1 January 2000. For the sake of sound financial management and the protection of the financial interests of the Community, Sapard projects are eligible for selection only after the adoption of the Decision on conferral of management. |
| --- | --- |

11.

The Sapard budgets for 2000-2004 were drawn up on the basis of the most reliable information available at that time. The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that implementation took time but in most cases no longer than could be reasonably expected.

Sapard, unlike the Structural Funds, could not build on a stock of projects already in the pipeline as at 1 January 2000. For the sake of sound financial management and the protection of the financial interests of the Community, Sapard projects are eligible for selection only after the adoption of the Decision on conferral of management.

| 13.-14. | While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained, the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.
  Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.
  The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000.
  These steps involved the adoption of the implementing Regulation (adopted on 18 April 2000), the elaboration and adoption of the Multi-annual Financing Agreement (MAFA) and the 2000 Annual Financing Agreement (AFA) by the Commission (adopted on 29 November 2000), and the negotiation of bilateral agreements (MAFA and AFA) with each of the 10 Sapard countries (all agreements were signed between 18 December 2000 and end of March 2001). |
| --- | --- |

13.-14.

While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained, the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.

Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.

The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000.

These steps involved the adoption of the implementing Regulation (adopted on 18 April 2000), the elaboration and adoption of the Multi-annual Financing Agreement (MAFA) and the 2000 Annual Financing Agreement (AFA) by the Commission (adopted on 29 November 2000), and the negotiation of bilateral agreements (MAFA and AFA) with each of the 10 Sapard countries (all agreements were signed between 18 December 2000 and end of March 2001).

| 16. | The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.
  The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks). |
| --- | --- |

16.

The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.

The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks).

| 17. | The capacity of Romania to spend EU funds has been the subject of ongoing discussions and exchange of letters between the Commission and Romania. Although the Romanian Sapard Agency has committed a large amount, the Commission is closely monitoring the situation (because of the low uptake in terms of payments) and providing advice as appropriate to reduce bottlenecks and risks in the procedures. |
| --- | --- |

17.

The capacity of Romania to spend EU funds has been the subject of ongoing discussions and exchange of letters between the Commission and Romania. Although the Romanian Sapard Agency has committed a large amount, the Commission is closely monitoring the situation (because of the low uptake in terms of payments) and providing advice as appropriate to reduce bottlenecks and risks in the procedures.

| 18. | The Commission has formally addressed this issue with Poland on several occasions, during bilateral meetings and at the Monitoring Committee meetings. For example, the Commission urged the Polish authorities to „review the elements of Polish legislation which could slow down a smooth implementation of the programme“. However, the choice remains with the country concerned. The Commission cannot prevent Sapard countries from applying their own internal administrative arrangements as long as the Sapard rules are respected.
  Notwithstanding the stricter national provisions for contracting and payments, Poland expects to commit all available funds for 2000-2003 to final beneficiaries. |
| --- | --- |

18.

The Commission has formally addressed this issue with Poland on several occasions, during bilateral meetings and at the Monitoring Committee meetings. For example, the Commission urged the Polish authorities to „review the elements of Polish legislation which could slow down a smooth implementation of the programme“. However, the choice remains with the country concerned. The Commission cannot prevent Sapard countries from applying their own internal administrative arrangements as long as the Sapard rules are respected.

Notwithstanding the stricter national provisions for contracting and payments, Poland expects to commit all available funds for 2000-2003 to final beneficiaries.

| 19. | The Lithuanian authorities acknowledge this situation and state that they recruited additional staff for project evaluation. |
| --- | --- |

19.

The Lithuanian authorities acknowledge this situation and state that they recruited additional staff for project evaluation.

| 20. | The Commission considered that these additional checks were essential to protect the financial interests of the Community. |
| --- | --- |

20.

The Commission considered that these additional checks were essential to protect the financial interests of the Community.

| 21. | The Commission refers to its reply to point 35. |
| --- | --- |

21.

The Commission refers to its reply to point 35.

| 22.-23. | Although the Commission did not formally prepare such an analysis it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard countries.
  The Commission will consider including such an analysis in the synthesis evaluation planned in 2004, which will also summarise the findings of the mid-term evaluations.
  The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future. |
| --- | --- |

22.-23.

Although the Commission did not formally prepare such an analysis it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard countries.

The Commission will consider including such an analysis in the synthesis evaluation planned in 2004, which will also summarise the findings of the mid-term evaluations.

The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future.

| 24.-25. | The budgets for the first three years were based on the most reliable but limited information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s 2002 Annual Report in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations.
  Payments made in 2003 under Sapard represent 61 % of the available payment appropriations in the 2003 budget. Payment applications received during the fourth quarter indicate that payment execution has now reached cruising speed. |
| --- | --- |

24.-25.

The budgets for the first three years were based on the most reliable but limited information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s 2002 Annual Report in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations.

Payments made in 2003 under Sapard represent 61 % of the available payment appropriations in the 2003 budget. Payment applications received during the fourth quarter indicate that payment execution has now reached cruising speed.

DECENTRALISED IMPLEMENTATION

| 27. | For the Commission it was essential for the Sapard countries to be able to gain experience of the management and control system used under EAGGF from running Sapard to protect the financial interests of the Community after accession when EAGGF expenditure in the new Member States is expected to be EUR 4 billion in 2005 and rising. |
| --- | --- |

27.

For the Commission it was essential for the Sapard countries to be able to gain experience of the management and control system used under EAGGF from running Sapard to protect the financial interests of the Community after accession when EAGGF expenditure in the new Member States is expected to be EUR 4 billion in 2005 and rising.

| 28.-30. | Sapard was originally conceived as a seven-year programme, irrespective of the politically set targets for accession. For countries joining the EU during this seven-year period, Article 15 of Regulation (EC) No 1268/1999 sets out that Sapard countries shall not receive support on accession to the EU. |
| --- | --- |

28.-30.

Sapard was originally conceived as a seven-year programme, irrespective of the politically set targets for accession. For countries joining the EU during this seven-year period, Article 15 of Regulation (EC) No 1268/1999 sets out that Sapard countries shall not receive support on accession to the EU.

| 32.-33. | The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries.
  Desk officers in the Commission Sapard unit are responsible, as a general rule, for only one programme of a Sapard country. Only very experienced and qualified Commission officials are responsible for two programmes. The Commission allocated more staff to Sapard than to the Member States programmes where in many cases desk officers are responsible for more than two programmes.
  The most experienced staff member of the Commission’s Sapard unit, together with the Deputy Head of Unit, monitored the Bulgaria and Romania Sapard programmes until the end of 2003. |
| --- | --- |

32.-33.

The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries.

Desk officers in the Commission Sapard unit are responsible, as a general rule, for only one programme of a Sapard country. Only very experienced and qualified Commission officials are responsible for two programmes. The Commission allocated more staff to Sapard than to the Member States programmes where in many cases desk officers are responsible for more than two programmes.

The most experienced staff member of the Commission’s Sapard unit, together with the Deputy Head of Unit, monitored the Bulgaria and Romania Sapard programmes until the end of 2003.

| 34. | The Commission could not give a „commitment to speed up implementation“ due to the reasons the Court rightly cites. Yet it offered to give any help to the Sapard countries which could speed up implementation, e.g. speedily adopting justified programme amendments, sending advice and interpretation letters, and conducting seminars. It also asked the countries to indicate possible opportunities to simplify the delivery system of Sapard without weakening the sound financial practices set up. All viable proposals were accepted via modifications to the MAFA or via changes in the relevant Regulations. |
| --- | --- |

34.

The Commission could not give a „commitment to speed up implementation“ due to the reasons the Court rightly cites. Yet it offered to give any help to the Sapard countries which could speed up implementation, e.g. speedily adopting justified programme amendments, sending advice and interpretation letters, and conducting seminars. It also asked the countries to indicate possible opportunities to simplify the delivery system of Sapard without weakening the sound financial practices set up. All viable proposals were accepted via modifications to the MAFA or via changes in the relevant Regulations.

| 35. | A key feature of the system set up is that the countries concerned first identify problems. In such instances the Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard 2000 to 2002 annual reports. |
| --- | --- |

35.

A key feature of the system set up is that the countries concerned first identify problems. In such instances the Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard 2000 to 2002 annual reports.

MAIN RESULTS OF SAPARD

| 36. | By 31 December 2003, against the 2000-2003 allocation of EUR 2 183 million, the total commitment to final beneficiaries amounted to EUR 1 214 million (56 %), while actual payments made to beneficiaries totalled EUR 323 million (15 % of allocation). At this stage, in terms of the level of commitments made by the Sapard Agencies to the final beneficiaries, according to information received from the countries, at least seven countries out of the eight due to join the EU will be able to commit all available funds relating to the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime. |
| --- | --- |

36.

By 31 December 2003, against the 2000-2003 allocation of EUR 2 183 million, the total commitment to final beneficiaries amounted to EUR 1 214 million (56 %), while actual payments made to beneficiaries totalled EUR 323 million (15 % of allocation). At this stage, in terms of the level of commitments made by the Sapard Agencies to the final beneficiaries, according to information received from the countries, at least seven countries out of the eight due to join the EU will be able to commit all available funds relating to the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime.

| 38.-40. | The rule on the eligibility of VAT for EU part-financing applies to the Sapard countries as well as to the Member States receiving support under the Structural Funds.
  The Commission will examine the impact of this after the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn. |
| --- | --- |

38.-40.

The rule on the eligibility of VAT for EU part-financing applies to the Sapard countries as well as to the Member States receiving support under the Structural Funds.

The Commission will examine the impact of this after the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn.

| 41.-43. | The Commission is of the opinion that this balance between measures in the programmes is consistent with the objectives of Sapard under Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1268/1999 already mentioned in point 2 of the report, with the provisions under Article 4(3), which provides that „... priority is given to measures to improve market efficiency, quality and health standards and measures to create employment in rural areas ...“, and with the commitments adopted in the Accession Partnership pursuant to Article 6 of Regulation (EC) No 1268/1999.
  Article 4(3) of Regulation (EC) No 1268/1999 places the Sapard programmes on two pillars — market and employment. The objectives of Sapard as set out in Article 1 provide that these two pillars contribute to the „implementation of the acquis“ and to „sustainable adaptation of the agricultural sector“.
  The programmes approved by the Commission contain a well-balanced set of different measures which meet these conditions.
  These measures were therefore considered, by both the Commission and the Sapard countries, to be ones that should be implemented as a priority, to assist in the restructuring of the agri-food sector and in the countries’ preparation for the application of the acquis.
  It is normal and inevitable that measures which can be directly linked to the sustainable adaptation of the agricultural sector, such as „investments in agricultural holdings“ and „processing and marketing“, modernise production methods and lead also in certain cases to an increase in production at project level. On the other hand, measures under „diversification“ are aimed at creating sustainable income possibilities outside agriculture. While the Court found little evidence of any effect on the quality, health or environmental standards, the Commission considers that increased or modernised production at project level is not incompatible with improvement of standards. All the entrepreneurs in the Sapard countries were well aware that continued profitability relies on meeting the minimum standards of the EU. All the new equipment meets these standards.
  A final analysis can be made only after the programme is implemented in full. |
| --- | --- |

41.-43.

The Commission is of the opinion that this balance between measures in the programmes is consistent with the objectives of Sapard under Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1268/1999 already mentioned in point 2 of the report, with the provisions under Article 4(3), which provides that „... priority is given to measures to improve market efficiency, quality and health standards and measures to create employment in rural areas ...“, and with the commitments adopted in the Accession Partnership pursuant to Article 6 of Regulation (EC) No 1268/1999.

Article 4(3) of Regulation (EC) No 1268/1999 places the Sapard programmes on two pillars — market and employment. The objectives of Sapard as set out in Article 1 provide that these two pillars contribute to the „implementation of the acquis“ and to „sustainable adaptation of the agricultural sector“.

The programmes approved by the Commission contain a well-balanced set of different measures which meet these conditions.

These measures were therefore considered, by both the Commission and the Sapard countries, to be ones that should be implemented as a priority, to assist in the restructuring of the agri-food sector and in the countries’ preparation for the application of the acquis.

It is normal and inevitable that measures which can be directly linked to the sustainable adaptation of the agricultural sector, such as „investments in agricultural holdings“ and „processing and marketing“, modernise production methods and lead also in certain cases to an increase in production at project level. On the other hand, measures under „diversification“ are aimed at creating sustainable income possibilities outside agriculture. While the Court found little evidence of any effect on the quality, health or environmental standards, the Commission considers that increased or modernised production at project level is not incompatible with improvement of standards. All the entrepreneurs in the Sapard countries were well aware that continued profitability relies on meeting the minimum standards of the EU. All the new equipment meets these standards.

A final analysis can be made only after the programme is implemented in full.

| 44. | The meeting of standards is not incompatible with commercial investment. Commercial investment normally sets the example for the private sector and thus serves as a pacesetter for rural development. |
| --- | --- |

44.

The meeting of standards is not incompatible with commercial investment. Commercial investment normally sets the example for the private sector and thus serves as a pacesetter for rural development.

| 45. | Investments in the milk and meat sector were low due to the depressed market situation in particular in key markets, like Russia. The first substantiated information on the implementation of a significant set of measures was included in the 2002 implementation reports from five countries and now in the mid-term evaluation reports for the 10 programmes.
  Once the implementation reports were received, the Commission asked for more detailed information and advised countries to refocus the programmes whenever necessary. |
| --- | --- |

45.

Investments in the milk and meat sector were low due to the depressed market situation in particular in key markets, like Russia. The first substantiated information on the implementation of a significant set of measures was included in the 2002 implementation reports from five countries and now in the mid-term evaluation reports for the 10 programmes.

Once the implementation reports were received, the Commission asked for more detailed information and advised countries to refocus the programmes whenever necessary.

| 46. | The Commission services have also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries, and have made recommendations for improvements in systems and controls. |
| --- | --- |

46.

The Commission services have also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries, and have made recommendations for improvements in systems and controls.

| 47. | The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency (see also replies to points 41 to 45). |
| --- | --- |

47.

The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency (see also replies to points 41 to 45).

| 48. | See reply to point 41: the employment problem in rural areas cannot be seen separately from the other measures of a rural development plan.
  The overall impact on job creation cannot be assessed by counting the number of jobs declared by project beneficiaries in their application form. This element can only be fully assessed in the evaluation studies, once the programme has been completed. |
| --- | --- |

48.

See reply to point 41: the employment problem in rural areas cannot be seen separately from the other measures of a rural development plan.

The overall impact on job creation cannot be assessed by counting the number of jobs declared by project beneficiaries in their application form. This element can only be fully assessed in the evaluation studies, once the programme has been completed.

| 49. | There is no commonly agreed definition of the term „rural areas“. To confine this definition to „population density“ is not possible. Therefore, as in the Member States programmes, each of the Sapard programmes contains a definition of „rural areas“ according to the national standards of the country concerned.
  For example, Bulgaria lays down in its programme that „rural areas are the municipalities which do not have on their territory a town with population above 30 000 people and where the municipality population density is below 150 people per km2. All settlements in the municipalities identified as rural areas are settlements belonging to rural areas.“ |
| --- | --- |

49.

There is no commonly agreed definition of the term „rural areas“. To confine this definition to „population density“ is not possible. Therefore, as in the Member States programmes, each of the Sapard programmes contains a definition of „rural areas“ according to the national standards of the country concerned.

For example, Bulgaria lays down in its programme that „rural areas are the municipalities which do not have on their territory a town with population above 30 000 people and where the municipality population density is below 150 people per km2. All settlements in the municipalities identified as rural areas are settlements belonging to rural areas.“

| 50.-51. | The Commission considers it has reported on all relevant elements in its annual reports on Sapard implementation.
  The Commission’s annual Sapard report contains contributions made by the Sapard countries with an analysis of these assessments. The Commission will nevertheless consider how to take account of the Court’s remarks in drafting future reports. |
| --- | --- |

50.-51.

The Commission considers it has reported on all relevant elements in its annual reports on Sapard implementation.

The Commission’s annual Sapard report contains contributions made by the Sapard countries with an analysis of these assessments. The Commission will nevertheless consider how to take account of the Court’s remarks in drafting future reports.

| 53. | Phare provided assistance to the Sapard countries to set up structures able to implement the acquis, including implementing arrangements for Sapard. Yet the main task of setting up implementation systems to transfer EU funds was up to the management of Sapard through the procedures of conferral of management, accreditation of measures etc. |
| --- | --- |

53.

Phare provided assistance to the Sapard countries to set up structures able to implement the acquis, including implementing arrangements for Sapard. Yet the main task of setting up implementation systems to transfer EU funds was up to the management of Sapard through the procedures of conferral of management, accreditation of measures etc.

| 54. | Expenditure available under EAGGF after accession made it essential that the Sapard countries gain experience in managing this type of measure. |
| --- | --- |

54.

Expenditure available under EAGGF after accession made it essential that the Sapard countries gain experience in managing this type of measure.

| 55. | The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions, and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession. |
| --- | --- |

55.

The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions, and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession.

| 56. | With the exception of Slovenia, which had already implemented an advanced national scheme, the complexity of the agri-environmental measures and their lack of experience meant that the Sapard countries were not able to present detailed agri-environmental measures at the same time as the rest of their programmes. In 2000 the Commission began to identify the main environmental key facts of each country and the relevant aspects available in each programme and to draft guidelines to support the Sapard countries. The guidance paper that emerged was the subject of a seminar in Brussels on 12 and 13 November 2001. The final formulation of this guidance paper was officially transmitted to all Sapard countries on 21 December 2001.
  This allowed the approval of agri-environmental measures for six countries in 2002 and 2003, and conferral of management has been granted to the Czech Republic and Slovakia. Even if the conferral of management has not been granted to the other countries, the experience they gained is important because the approved schemes are transposable to the post-accession rural development programmes. |
| --- | --- |

56.

With the exception of Slovenia, which had already implemented an advanced national scheme, the complexity of the agri-environmental measures and their lack of experience meant that the Sapard countries were not able to present detailed agri-environmental measures at the same time as the rest of their programmes. In 2000 the Commission began to identify the main environmental key facts of each country and the relevant aspects available in each programme and to draft guidelines to support the Sapard countries. The guidance paper that emerged was the subject of a seminar in Brussels on 12 and 13 November 2001. The final formulation of this guidance paper was officially transmitted to all Sapard countries on 21 December 2001.

This allowed the approval of agri-environmental measures for six countries in 2002 and 2003, and conferral of management has been granted to the Czech Republic and Slovakia. Even if the conferral of management has not been granted to the other countries, the experience they gained is important because the approved schemes are transposable to the post-accession rural development programmes.

| 57. | In the particular case of agri-environment, the objective was limited to avoid financing large agri-environment schemes which could have exhausted the Sapard budget without reaching their main objectives. For this reason, the Commission decided that this measure could be only applied at pilot level with the purpose of developing experience in agri-environment implementation.
  Given the complexity of the measure, calculation of cost, income lost and premium, the Commission is of the opinion that the Sapard countries have gained valuable experience through the programming exercise and most countries are now in a good position to readily implement these measures under the new programmes. |
| --- | --- |

57.

In the particular case of agri-environment, the objective was limited to avoid financing large agri-environment schemes which could have exhausted the Sapard budget without reaching their main objectives. For this reason, the Commission decided that this measure could be only applied at pilot level with the purpose of developing experience in agri-environment implementation.

Given the complexity of the measure, calculation of cost, income lost and premium, the Commission is of the opinion that the Sapard countries have gained valuable experience through the programming exercise and most countries are now in a good position to readily implement these measures under the new programmes.

ASSESSMENT OF SYSTEMS SET UP IN SAPARD COUNTRIES

| 58. | The definitive delegation of management is not a priority for either the Commission or the candidate countries, as specified by Section A, Article 4(4) of the MAFA. |
| --- | --- |

58.

The definitive delegation of management is not a priority for either the Commission or the candidate countries, as specified by Section A, Article 4(4) of the MAFA.

| 60. | Prior approval of the systems by the Commission is required by Article 12 of Regulation (EC) No 1266/99. |
| --- | --- |

60.

Prior approval of the systems by the Commission is required by Article 12 of Regulation (EC) No 1266/99.

| 63. | The Commission has encouraged the Sapard countries to use the experience from the Sapard agency to set up their paying agency and welcomes the fact that they intend to do so. |
| --- | --- |

63.

The Commission has encouraged the Sapard countries to use the experience from the Sapard agency to set up their paying agency and welcomes the fact that they intend to do so.

| 66. | Up to 31 March 2004, the Commission examined 107 files in eight Sapard countries and visited 36 projects on the spot. In some cases the Commission has also identified that the documentation of checks needs to be improved and has made appropriate recommendations. However, extensive evidence has been found of completed checklists and handwritten reports giving sufficient detail of the work performed. These results indicate that the situation is improving since the Court's audit. |
| --- | --- |

66.

Up to 31 March 2004, the Commission examined 107 files in eight Sapard countries and visited 36 projects on the spot. In some cases the Commission has also identified that the documentation of checks needs to be improved and has made appropriate recommendations. However, extensive evidence has been found of completed checklists and handwritten reports giving sufficient detail of the work performed. These results indicate that the situation is improving since the Court's audit.

| 67. | The conformity audits performed by the Commission services found several examples of comprehensive verification of the economic viability.
  The Commission considers that this is not a systematic problem for all Sapard countries, but will keep the matter under review. |
| --- | --- |

67.

The conformity audits performed by the Commission services found several examples of comprehensive verification of the economic viability.

The Commission considers that this is not a systematic problem for all Sapard countries, but will keep the matter under review.

| 69. | The knowledge and skills of senior managers and other key managers in both the Sapard Agency and the regional offices were thoroughly checked during a number of interviews before the delegation of management was conferred. This gave the Commission reasonable assurance as to the abilities of staff. Following the Court’s comments in its 2001 Annual Report (see point 6.19), the Commission has further stepped up the documentation on these checks (principally curriculum vitae, job descriptions, declarations of independence and impartiality).
  The quality of the staff in place has enabled the accredited systems to operate in a way which may generally be regarded as satisfactory.
  According to the Lithuanian authorities, the results of each public competition are recorded in protocols, which are archived for three years.
  Nevertheless, for the Sapard countries the Commission will continue to follow up this issue. |
| --- | --- |

69.

The knowledge and skills of senior managers and other key managers in both the Sapard Agency and the regional offices were thoroughly checked during a number of interviews before the delegation of management was conferred. This gave the Commission reasonable assurance as to the abilities of staff. Following the Court’s comments in its 2001 Annual Report (see point 6.19), the Commission has further stepped up the documentation on these checks (principally curriculum vitae, job descriptions, declarations of independence and impartiality).

The quality of the staff in place has enabled the accredited systems to operate in a way which may generally be regarded as satisfactory.

According to the Lithuanian authorities, the results of each public competition are recorded in protocols, which are archived for three years.

Nevertheless, for the Sapard countries the Commission will continue to follow up this issue.

| 70.-76. | Checks on compliance with health and environmental standards, which are an integral part of the acquis communautaire, are the responsibility of the relevant national authorities. The countries involved verify the respect of minimum standards as part of their national controls, which are carried out independently of whether or not Sapard aid has been received.
  In Lithuania, an applicant presents with the payment claim documents from these authorities confirming that the project implemented complies with all Community standards.
  The Polish authorities have said that the investment supported by Sapard met all the relevant EU standards. However, the whole holding complied with only 74 % of the standards.
  The Commission has also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries. They have made recommendations for improvements in systems and controls. |
| --- | --- |

70.-76.

Checks on compliance with health and environmental standards, which are an integral part of the acquis communautaire, are the responsibility of the relevant national authorities. The countries involved verify the respect of minimum standards as part of their national controls, which are carried out independently of whether or not Sapard aid has been received.

In Lithuania, an applicant presents with the payment claim documents from these authorities confirming that the project implemented complies with all Community standards.

The Polish authorities have said that the investment supported by Sapard met all the relevant EU standards. However, the whole holding complied with only 74 % of the standards.

The Commission has also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries. They have made recommendations for improvements in systems and controls.

| 77.-79. | In the Commission’s view, the term „normal commercial conditions“ is best evaluated at national level. Although the Court may consider that higher interest rates could have been obtained in certain cases, it is primarily for the national authorities to decide upon the appropriate day-to-day arrangements. For the acceding countries, it is sometimes more important to gain security for their deposits rather than the highest yield. |
| --- | --- |

77.-79.

In the Commission’s view, the term „normal commercial conditions“ is best evaluated at national level. Although the Court may consider that higher interest rates could have been obtained in certain cases, it is primarily for the national authorities to decide upon the appropriate day-to-day arrangements. For the acceding countries, it is sometimes more important to gain security for their deposits rather than the highest yield.

| 80. | As a normal procedure in the clearance of accounts, and in cases like this which do not call into question the completeness, accuracy and veracity of the accounts, the follow up of the Commission's recommendations by the certifying body as well as by the paying agency and the national fund are to be assessed the following year.
  This will be done as part of the 2003 Sapard clearance of accounts. |
| --- | --- |

80.

As a normal procedure in the clearance of accounts, and in cases like this which do not call into question the completeness, accuracy and veracity of the accounts, the follow up of the Commission's recommendations by the certifying body as well as by the paying agency and the national fund are to be assessed the following year.

This will be done as part of the 2003 Sapard clearance of accounts.

IMPLEMENTATION PROBLEMS IN SAPARD COUNTRIES

| 81. | According to information from the Sapard countries, at this stage a sufficient number of support applications has been received by the Sapard agencies (including measures with a maximum aid rate of 50 %) to commit in at least seven out of the eight acceding countries all available money for the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime. In Bulgaria the most recent information indicates that the full amount available during the whole 2000-2007 period of the programme under the measures concerning investments in agricultural holdings and in processing and marketing will soon have been committed. |
| --- | --- |

81.

According to information from the Sapard countries, at this stage a sufficient number of support applications has been received by the Sapard agencies (including measures with a maximum aid rate of 50 %) to commit in at least seven out of the eight acceding countries all available money for the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime. In Bulgaria the most recent information indicates that the full amount available during the whole 2000-2007 period of the programme under the measures concerning investments in agricultural holdings and in processing and marketing will soon have been committed.

| 82. | The Commission advised the Sapard countries to also make interim payments on expenditure incurred, according to the progress of the project. It has also encouraged the Sapard agencies to shorten the interval between expenditure claims being registered and aid being paid. |
| --- | --- |

82.

The Commission advised the Sapard countries to also make interim payments on expenditure incurred, according to the progress of the project. It has also encouraged the Sapard agencies to shorten the interval between expenditure claims being registered and aid being paid.

| 83.-84. | The mid-term evaluation reports of the programmes also confirm the analysis of the Court that, amongst other things, the lack of appropriations for part-financing may be one of the reasons for the initial slow absorption under the Sapard programmes. Poland has at this stage informed the Commission that it will not accept any further applications, as the number of registered projects already exceeds the amounts available under the programme (see point 36).
  The Commission is aware of the problem highlighted and has discussed it with the international financing institutes and the applicant countries during the process of programming. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard.
  However, in its answer to point 2.41 of the Court’s 2002 Annual Report the Commission referred to the problem that, even when credit is available, some beneficiaries cannot or are reluctant to take out mortgages on property, and other matters of unclear title of ownership, in particular of land, also play a part. |
| --- | --- |

83.-84.

The mid-term evaluation reports of the programmes also confirm the analysis of the Court that, amongst other things, the lack of appropriations for part-financing may be one of the reasons for the initial slow absorption under the Sapard programmes. Poland has at this stage informed the Commission that it will not accept any further applications, as the number of registered projects already exceeds the amounts available under the programme (see point 36).

The Commission is aware of the problem highlighted and has discussed it with the international financing institutes and the applicant countries during the process of programming. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard.

However, in its answer to point 2.41 of the Court’s 2002 Annual Report the Commission referred to the problem that, even when credit is available, some beneficiaries cannot or are reluctant to take out mortgages on property, and other matters of unclear title of ownership, in particular of land, also play a part.

| 85. | In its reply to the notification of this scheme the Commission asked for further details to give an opinion on the respect of the competition rules. According to the Bulgarian authorities the Sapard agency recently decided not to implement the scheme due to the difficulty of calculating the exact amount of state aid included in this scheme. Yet, based on the findings of the mid-term evaluation report, the Commission will urge Bulgaria to proceed with this scheme and to make it compatible with the Community competition rules.
  In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for a modification of Regulation (EC) No 1268/1999, included a provision that by „determining the rate of public aid account shall not be taken of national aid of a nature to facilitate access to credits granted without the benefit of any Community contribution provided under the present instrument“.
  See also comments under point 82 concerning commitments in Bulgaria. |
| --- | --- |

85.

In its reply to the notification of this scheme the Commission asked for further details to give an opinion on the respect of the competition rules. According to the Bulgarian authorities the Sapard agency recently decided not to implement the scheme due to the difficulty of calculating the exact amount of state aid included in this scheme. Yet, based on the findings of the mid-term evaluation report, the Commission will urge Bulgaria to proceed with this scheme and to make it compatible with the Community competition rules.

In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for a modification of Regulation (EC) No 1268/1999, included a provision that by „determining the rate of public aid account shall not be taken of national aid of a nature to facilitate access to credits granted without the benefit of any Community contribution provided under the present instrument“.

See also comments under point 82 concerning commitments in Bulgaria.

| 86. | The Commission encourages the Sapard countries to use such schemes as long as they respect Community competition rules and aid intensities provided for in the Sapard Regulation. |
| --- | --- |

86.

The Commission encourages the Sapard countries to use such schemes as long as they respect Community competition rules and aid intensities provided for in the Sapard Regulation.

| 87. | In the interests of sound financial management the Commission agreed with the Sapard countries in the framework of MAFA not to pay the invoices directly to contractors but to reimburse expenditure borne by the final beneficiaries.
  Romania has been advised to pay in instalments and has now introduced this possibility.
  As soon as the Commission became aware of this problem it asked the Lithuanian authorities for more information.
  According to the Lithuanian authorities, the Agency promptly collected confirmation documents (payment orders and bank statements) from all the municipalities that received support from the Sapard Programme. The financial risk to the Community has thus been addressed. Lithuania has now changed its system to comply with MAFA. |
| --- | --- |

87.

In the interests of sound financial management the Commission agreed with the Sapard countries in the framework of MAFA not to pay the invoices directly to contractors but to reimburse expenditure borne by the final beneficiaries.

Romania has been advised to pay in instalments and has now introduced this possibility.

As soon as the Commission became aware of this problem it asked the Lithuanian authorities for more information.

According to the Lithuanian authorities, the Agency promptly collected confirmation documents (payment orders and bank statements) from all the municipalities that received support from the Sapard Programme. The financial risk to the Community has thus been addressed. Lithuania has now changed its system to comply with MAFA.

| 88. | The Commission regrets very much that this practice was not applied in all countries. It strongly advised them on various occasions to use this facility but it is up to the Sapard countries to decide whether they wish to follow such advice. |
| --- | --- |

88.

The Commission regrets very much that this practice was not applied in all countries. It strongly advised them on various occasions to use this facility but it is up to the Sapard countries to decide whether they wish to follow such advice.

| 89. | The Commission will monitor the issue via the usual channels. |
| --- | --- |

89.

The Commission will monitor the issue via the usual channels.

| 90. | Whenever any of these problems became evident the Commission immediately provided the necessary advice and took appropriate steps to ensure that solutions were found. The ongoing discussion of the mid-term evaluation reports provides a further opportunity to react to these problems. |
| --- | --- |

90.

Whenever any of these problems became evident the Commission immediately provided the necessary advice and took appropriate steps to ensure that solutions were found. The ongoing discussion of the mid-term evaluation reports provides a further opportunity to react to these problems.

| 92. | The Commission agrees that the period for providing missing documents must be long enough to cover the issue of new documents and the resubmission of documents with the necessary (supplementary) information. It will be up to the Sapard countries to define the adequate time period. The conclusions of the mid-term evaluation could be useful in defining this period. |
| --- | --- |

92.

The Commission agrees that the period for providing missing documents must be long enough to cover the issue of new documents and the resubmission of documents with the necessary (supplementary) information. It will be up to the Sapard countries to define the adequate time period. The conclusions of the mid-term evaluation could be useful in defining this period.

| 93.-94. | The Sapard countries generally experienced technical and procedural difficulties during the initial period of implementation resulting in delays in processing applications and payment claims. Although there are still certain problems in some countries, overall the situation has improved substantially. |
| --- | --- |

93.-94.

The Sapard countries generally experienced technical and procedural difficulties during the initial period of implementation resulting in delays in processing applications and payment claims. Although there are still certain problems in some countries, overall the situation has improved substantially.

| 95. | Under the system of decentralised management the Commission’s influence on the implementation procedures applied in the Sapard countries is limited.
  Whenever necessary and possible the Commission gave advice on how to simplify and streamline procedures within the provisions laid down in the Sapard Regulations and in the MAFA. However, the countries themselves decide whether to follow this advice. |
| --- | --- |

95.

Under the system of decentralised management the Commission’s influence on the implementation procedures applied in the Sapard countries is limited.

Whenever necessary and possible the Commission gave advice on how to simplify and streamline procedures within the provisions laid down in the Sapard Regulations and in the MAFA. However, the countries themselves decide whether to follow this advice.

| 96.-97. | A key criterion is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector.
  The Commission is aware of the problem of lack of own resources and of the difficulties in obtaining credit. It has discussed these issues with the international financing institutes and the Sapard countries during the process of programming and implementation. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. This project has recently been extended with a specific sub-window focusing on credit institutions serving farmers and small rural businesses. It also encourages the candidate countries to use such national credit schemes as far as they are respecting Community competition rules and aid intensities of the Sapard Regulation.
  In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for an amendment of Regulation (EC) No 1268/1999, included a specific provision in this respect (see reply to point 85).
  As at 31 March 2004, almost 13 000 projects are to be implemented by the Sapard countries. |
| --- | --- |

96.-97.

A key criterion is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector.

The Commission is aware of the problem of lack of own resources and of the difficulties in obtaining credit. It has discussed these issues with the international financing institutes and the Sapard countries during the process of programming and implementation. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. This project has recently been extended with a specific sub-window focusing on credit institutions serving farmers and small rural businesses. It also encourages the candidate countries to use such national credit schemes as far as they are respecting Community competition rules and aid intensities of the Sapard Regulation.

In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for an amendment of Regulation (EC) No 1268/1999, included a specific provision in this respect (see reply to point 85).

As at 31 March 2004, almost 13 000 projects are to be implemented by the Sapard countries.

ACTION REQUIRED BY THE COMMISSION BECAUSE

| 98.-103. | The Commission has found that the level of expenditure on general costs is limited and that the problems mentioned by the Court are restricted to a few Sapard countries.
  Following its conformity audit in Bulgaria, and in the light of the Court’s observations, the Commission recommended to the national authorities to implement a system allowing them to check that the amounts paid for this purpose are within reasonable limits in absolute value, and proportionate to the services effectively supplied in comparison to average costs charged for similar services in Bulgaria. The Commission notes that the Bulgarian authorities have identified various problems themselves and have taken action to prevent undue payments.
  The Commission agrees that in most cases a payment of 12 % of the total investment for general costs would be too high.
  Regarding the particular case referred to in paragraph 103, the Commission is working on this and other cases identified by the Court to recover any amount unduly paid. |
| --- | --- |

98.-103.

The Commission has found that the level of expenditure on general costs is limited and that the problems mentioned by the Court are restricted to a few Sapard countries.

Following its conformity audit in Bulgaria, and in the light of the Court’s observations, the Commission recommended to the national authorities to implement a system allowing them to check that the amounts paid for this purpose are within reasonable limits in absolute value, and proportionate to the services effectively supplied in comparison to average costs charged for similar services in Bulgaria. The Commission notes that the Bulgarian authorities have identified various problems themselves and have taken action to prevent undue payments.

The Commission agrees that in most cases a payment of 12 % of the total investment for general costs would be too high.

Regarding the particular case referred to in paragraph 103, the Commission is working on this and other cases identified by the Court to recover any amount unduly paid.

| 104.-109. | The Commission insisted on including the „three-offer“ rule for the sake of sound financial management. These three offers should be reasonably comparable. However, this system is not in any way similar to public tendering. The beneficiary retains a free choice of supplier.
  In certain circumstances it might be difficult to obtain three entirely comparable offers. For example the choice of machinery is often made on the basis of information regarding qualities and prices, which could be obtained from different sources (agricultural exhibitions, regional seminars, direct contacts with suppliers). Other issues which could influence the choice are previous experiences gained with a particular make, distance to the closest point of repair or service, reaction time or the price of spare parts after the expiry of the warranty period. The rule of submitting three quotations can provide some evidence that the final beneficiaries have searched for at least three alternatives on the basis of which a choice has been made.
  The cost element is only one of the factors to be taken into account in assessing sound financial management. Both the quality of the goods purchased and the services provided, and securing the results expected in terms of the costs borne form part of this analysis. The Commission’s opinion is that the provision of an adequate after-sales service, even though it cannot be part-financed, increases the life of the investment financed and is an acceptable justification for the choice of supplier. In the case of private beneficiaries, the Commission considers that, in addition to the three prices system, the fact that the beneficiaries have to bear part of the investment also helps meet the criteria of economy and cost/efficiency.
  The Court’s findings do not concern the acceptability of excessive invoices, i.e. an invoice where the price paid is excessive in terms of the value of the goods or service provided, which is not the case in this instance.
  Conformity audits undertaken by the Commission revealed that comparison to reference prices is done, at least to some extent, in Bulgaria, Latvia, Slovenia and the Czech Republic. In countries where this was not done, the Commission has made appropriate recommendations.
  Offers do not need to be entirely comparable under private purchasing. This does not mean that they are of little value. Nevertheless, the Commission agrees with the Court that a justification should always be received and examined if the beneficiary does not select the cheapest offer. In the cases where this procedure was not found to be fully or effectively in place recommendations for improvement have been made. However, in most cases the Commission has obtained evidence that justifications are given if the cheapest offer is not chosen. It will recommend that this is done by Sapard systematically.
  In Bulgaria, the Court has identified one case where the general costs exceeded EUR 10 000 without three offers. As stated above, this case is subject to examination under the clearance of accounts procedure.
  On the basis of its detailed examination of payments in eight Sapard countries so far, the Commission did not find widespread failures of the Sapard control and management system. |
| --- | --- |

104.-109.

The Commission insisted on including the „three-offer“ rule for the sake of sound financial management. These three offers should be reasonably comparable. However, this system is not in any way similar to public tendering. The beneficiary retains a free choice of supplier.

In certain circumstances it might be difficult to obtain three entirely comparable offers. For example the choice of machinery is often made on the basis of information regarding qualities and prices, which could be obtained from different sources (agricultural exhibitions, regional seminars, direct contacts with suppliers). Other issues which could influence the choice are previous experiences gained with a particular make, distance to the closest point of repair or service, reaction time or the price of spare parts after the expiry of the warranty period. The rule of submitting three quotations can provide some evidence that the final beneficiaries have searched for at least three alternatives on the basis of which a choice has been made.

The cost element is only one of the factors to be taken into account in assessing sound financial management. Both the quality of the goods purchased and the services provided, and securing the results expected in terms of the costs borne form part of this analysis. The Commission’s opinion is that the provision of an adequate after-sales service, even though it cannot be part-financed, increases the life of the investment financed and is an acceptable justification for the choice of supplier. In the case of private beneficiaries, the Commission considers that, in addition to the three prices system, the fact that the beneficiaries have to bear part of the investment also helps meet the criteria of economy and cost/efficiency.

The Court’s findings do not concern the acceptability of excessive invoices, i.e. an invoice where the price paid is excessive in terms of the value of the goods or service provided, which is not the case in this instance.

Conformity audits undertaken by the Commission revealed that comparison to reference prices is done, at least to some extent, in Bulgaria, Latvia, Slovenia and the Czech Republic. In countries where this was not done, the Commission has made appropriate recommendations.

Offers do not need to be entirely comparable under private purchasing. This does not mean that they are of little value. Nevertheless, the Commission agrees with the Court that a justification should always be received and examined if the beneficiary does not select the cheapest offer. In the cases where this procedure was not found to be fully or effectively in place recommendations for improvement have been made. However, in most cases the Commission has obtained evidence that justifications are given if the cheapest offer is not chosen. It will recommend that this is done by Sapard systematically.

In Bulgaria, the Court has identified one case where the general costs exceeded EUR 10 000 without three offers. As stated above, this case is subject to examination under the clearance of accounts procedure.

On the basis of its detailed examination of payments in eight Sapard countries so far, the Commission did not find widespread failures of the Sapard control and management system.

CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS

| 110. | While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.
  Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.
  The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000. |
| --- | --- |

110.

While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.

Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.

The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000.

| 111. | Although the Commission did not formally prepare such an analysis, it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard Countries. |
| --- | --- |

111.

Although the Commission did not formally prepare such an analysis, it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard Countries.

| 112. | The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.
  The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks).






  — | The Commission agrees with the statement and believes it does follow this approach to the extent possible in the light of the development in the adoption of the legal basis. |
| --- | --- | --- |

112.

The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.

The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks).

—

The Commission agrees with the statement and believes it does follow this approach to the extent possible in the light of the development in the adoption of the legal basis.

| — | The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future. |
| --- | --- |

—

The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future.

| 113. | It is a key feature of the systems set up that it is for the Sapard countries to identify problems in the first instance. The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries. The Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard annual reports for 2000 to 2002.






  — | The Commission is of the opinion that it has taken all reasonable steps to encourage best practice by providing advice to all countries, where appropriate, on specific issues raised and by liaison with each country via letters, seminars and bilateral meetings, as evidenced in the Commission’s annual reports. |
| --- | --- | --- |

113.

It is a key feature of the systems set up that it is for the Sapard countries to identify problems in the first instance. The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries. The Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard annual reports for 2000 to 2002.

—

The Commission is of the opinion that it has taken all reasonable steps to encourage best practice by providing advice to all countries, where appropriate, on specific issues raised and by liaison with each country via letters, seminars and bilateral meetings, as evidenced in the Commission’s annual reports.

| 114. | The budgets for the first three years were based on the most reliable, but limited, information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s Annual Report for 2002, in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the major reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations. |
| --- | --- |

114.

The budgets for the first three years were based on the most reliable, but limited, information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s Annual Report for 2002, in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the major reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations.

| 116. | The current Regulations governing EAGGF Guarantee Section state clearly that the Member States are responsible for accrediting paying agencies.
  Prior accreditation by the Commission would result in it taking responsibility for the systems established by the Member States. This runs counter to the principle of shared management in which the Member states implement Community policies and the Commission verifies the respect of these rules, with the possibility to make financial corrections in cases of non-respect.
  The Commission remains confident that the current system remains effective. |
| --- | --- |

116.

The current Regulations governing EAGGF Guarantee Section state clearly that the Member States are responsible for accrediting paying agencies.

Prior accreditation by the Commission would result in it taking responsibility for the systems established by the Member States. This runs counter to the principle of shared management in which the Member states implement Community policies and the Commission verifies the respect of these rules, with the possibility to make financial corrections in cases of non-respect.

The Commission remains confident that the current system remains effective.

| 117. | A final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full. |
| --- | --- |

117.

A final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full.

| 118. | The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency.
  The Commission is following up on the development in uptake through the monitoring data and the annual implementing reports. It followed the procedures provided for in Article 8(b) of the MAFA during the review of the five annual implementation reports due by the end of June 2003 to follow up on any imbalances or other developments where data indicated a tendency to deviate from the objectives identified in the programmes. The Commission will follow the same procedure during the review of the implementation reports due from all 10 countries by the end of June 2004. |
| --- | --- |

118.

The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency.

The Commission is following up on the development in uptake through the monitoring data and the annual implementing reports. It followed the procedures provided for in Article 8(b) of the MAFA during the review of the five annual implementation reports due by the end of June 2003 to follow up on any imbalances or other developments where data indicated a tendency to deviate from the objectives identified in the programmes. The Commission will follow the same procedure during the review of the implementation reports due from all 10 countries by the end of June 2004.

| 119. | Although the Commission has also identified weaknesses in some cases and has made recommendations for improvements, it considers, based on its own audits up to March 2004, that the position has improved since the Court’s audit. Where necessary these recommendations will be followed up under the clearance of accounts procedures. |
| --- | --- |

119.

Although the Commission has also identified weaknesses in some cases and has made recommendations for improvements, it considers, based on its own audits up to March 2004, that the position has improved since the Court’s audit. Where necessary these recommendations will be followed up under the clearance of accounts procedures.

| 120. | The Commission has taken an initiative to help address this problem through the Phare- funded project to improve access to credits for farmers and small rural businesses, and proposed modifications to the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the application of national credit schemes.






  — | The Commission agrees that a more limited number of key measures should be considered. It is however of the opinion that a system of loans and guarantees to replace or supplement existing measures should not be recommended. The provision proposed in the amendment of Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the use of national credit schemes would, if approved by the Council, provide the necessary flexibility to the Sapard countries. |
| --- | --- | --- |

120.

The Commission has taken an initiative to help address this problem through the Phare- funded project to improve access to credits for farmers and small rural businesses, and proposed modifications to the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the application of national credit schemes.

—

The Commission agrees that a more limited number of key measures should be considered. It is however of the opinion that a system of loans and guarantees to replace or supplement existing measures should not be recommended. The provision proposed in the amendment of Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the use of national credit schemes would, if approved by the Council, provide the necessary flexibility to the Sapard countries.

| 121. | According to the Sapard regulation, the objectives of the programme are to contribute to the implementation of the acquis communautaire concerning the common agricultural policy and related policies, and to solve priority and specific problems for the sustainable adaptation of the agricultural sector and rural areas in the countries.
  An essential part of the first objective is to establish a good administrative capacity enabling the demanding tasks of rural development policy implementation to be carried out according to the principles of sound financial management. This is in line with the European Parliament resolution accompanying the 1999 discharge.
  The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that this process took time, but in most cases no longer than could be reasonably expected. The Commission is pleased to note that the Court considers that its decision to opt for a decentralised approach was correct, and that it found that the Sapard systems set up generally work well in practice.
  The Commission believes that the large number of projects contracted (almost 13 000 already by the end of 2003) will contribute substantially to the achievement of the second objective. Nevertheless, a final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full.
  Regarding measures still to be accredited, the Commission shares the Sapard countries’ view that priority should be given to ensure efficient implementation of the measures already accredited to enhance financial absorption, before working on the accreditation of additional measures.
  The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession.
  The Commission is aware of the problem facing small undertakings, namely lack of own resources, and of the difficulties in obtaining credit. A key criterion of Sapard is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector. However, the Commission is supporting a project (with the aid of Phare funds) to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. |
| --- | --- |

121.

According to the Sapard regulation, the objectives of the programme are to contribute to the implementation of the acquis communautaire concerning the common agricultural policy and related policies, and to solve priority and specific problems for the sustainable adaptation of the agricultural sector and rural areas in the countries.

An essential part of the first objective is to establish a good administrative capacity enabling the demanding tasks of rural development policy implementation to be carried out according to the principles of sound financial management. This is in line with the European Parliament resolution accompanying the 1999 discharge.

The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that this process took time, but in most cases no longer than could be reasonably expected. The Commission is pleased to note that the Court considers that its decision to opt for a decentralised approach was correct, and that it found that the Sapard systems set up generally work well in practice.

The Commission believes that the large number of projects contracted (almost 13 000 already by the end of 2003) will contribute substantially to the achievement of the second objective. Nevertheless, a final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full.

Regarding measures still to be accredited, the Commission shares the Sapard countries’ view that priority should be given to ensure efficient implementation of the measures already accredited to enhance financial absorption, before working on the accreditation of additional measures.

The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession.

The Commission is aware of the problem facing small undertakings, namely lack of own resources, and of the difficulties in obtaining credit. A key criterion of Sapard is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector. However, the Commission is supporting a project (with the aid of Phare funds) to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard.

---