# Eiropas Savienības C 295/2004

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 295 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 47. sējums2004. gada 30. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 295

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

47. sējums2004. gada 30. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2004/C 295/1 | Īpašais ziņojums Nr. 2/2004 par pirmspievienošanās atbalstu: Vai Sapard tika labi pārvaldīta? ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2004/C 295/1

Īpašais ziņojums Nr. 2/2004 par pirmspievienošanās atbalstu: Vai Sapard tika labi pārvaldīta? ar Komisijas atbildēm

Sapard

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 295/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 2/2004

par pirmspievienošanās atbalstu

VAI SAPARD TIKA LABI PĀRVALDĪTA?

ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2004/C 295/01)

SATURS

| I.-XI. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I.-XI.

| 1.-10. | IEVADS |
| --- | --- |

1.-10.

| 1.-7. | Kas ir Sapard? |
| --- | --- |

1.-7.

| 8.-10. | Kā Sapard tika revidēta? |
| --- | --- |

8.-10.

| 11.-25. | SAPARD IZPILDES POSMI |
| --- | --- |

11.-25.

| 11.-12. | Liela daļa pieejamo līdzekļu netika izlietoti |
| --- | --- |

11.-12.

| 13.-15. | jo pagāja ilgs laiks programmas uzsākšanai |
| --- | --- |

13.-15.

| 16.-21. | un Sapard valstis kavējās ar izpildi |
| --- | --- |

16.-21.

| 22.-23. | Galvenie pasākumi nav analizēti, tādēļ nevarēs izmantot gūto pieredzi |
| --- | --- |

22.-23.

| 24.-25. | Budžetus sistemātiski neizmantoja pilnā apmērā |
| --- | --- |

24.-25.

| 26.-35. | DECENTRALIZĒTA IZPILDE |
| --- | --- |

26.-35.

| 26.-27. | bija Komisijas izvēle, |
| --- | --- |

26.-27.

| 28.-30. | bet Komisijas nepietiekamais sagatavošanas darbs un saspringtais grafiks decentralizāciju apgrūtināja |
| --- | --- |

28.-30.

| 31.-35. | un pārvaldība no Komisijas puses ne vienmēr atbilda Sapard valstu vajadzībām |
| --- | --- |

31.-35.

| 36.-57. | SAPARD GALVENIE REZULTĀTI |
| --- | --- |

36.-57.

| 36.-37. | Astoņās no desmit valstīm ietekme bijusi mazāka nekā plānots |
| --- | --- |

36.-37.

| 38.-40. | PVN iekļaušana atbilstīgos izdevumos neveicina Sapard mērķus |
| --- | --- |

38.-40.

| 41.-47. | “ES standartu” ieviešana nav panākta pietiekamā apmērā |
| --- | --- |

41.-47.

| 48.-49. | Ne vienmēr bija skaidri definēti mērķi |
| --- | --- |

48.-49.

| 50.-51. | un Komisijas pienākums ziņot par mērķiem un prioritātēm netika pildīts, kā paredzēts |
| --- | --- |

50.-51.

| 52.-57. | Sekmīgi risināta iestāžu darbības uzlabošana, izņemot agrovides jomu |
| --- | --- |

52.-57.

| 58.-80. | KANDIDĀTVALSTĪS IEVIESTO SISTĒMU VĒRTĒJUMS |
| --- | --- |

58.-80.

| 58.-60. | Sistēmu iepriekšēja apstiprināšana ir nodrošinājusi stingras finanšu kontroles sistēmas |
| --- | --- |

58.-60.

| 61.-65. | Sistēmas visumā darbojās praksē |
| --- | --- |

61.-65.

| 66.-67. | bet trūka apliecinošu dokumentu |
| --- | --- |

66.-67.

| 68.-76. | Sapard sistēmas bija atkarīgas no citām vājākām sistēmām |
| --- | --- |

68.-76.

| 77.-80. | un valstu noteikumi par procentiem bija pretrunā Sapard noteikumiem |
| --- | --- |

77.-80.

| 81.-97. | IZPILDES PROBLĒMAS SAPARD VALSTĪS |
| --- | --- |

81.-97.

| 81.-90. | Potenciālajiem atbalsta saņēmējiem nepietiek pašu resursu un ir grūti saņemt kredītus |
| --- | --- |

81.-90.

| 91.-95. | Pastāvēja smagnējas administratīvās procedūras |
| --- | --- |

91.-95.

| 96.-97. | kā iznākumā tiek atbalstīti tikai finansiāli spēcīgākie atbalsta saņēmēji |
| --- | --- |

96.-97.

| 98.-109. | KOMISIJAI JĀVEIC ATTIECĪGI PASĀKUMI, JO |
| --- | --- |

98.-109.

| 98.-103. | trūkst attiecīgu noteikumu un pārbaužu, tādēļ netiek pareizi segtas vispārējās izmaksas |
| --- | --- |

98.-103.

| 104.-109. | un trūkst pārliecības par to, ka līdzekļi tiek izlietoti pareizi gadījumos, kad tiek piemēroti privātu iepirkumu noteikumi |
| --- | --- |

104.-109.

| 110.-121. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

110.-121.

1. pielikums ES 2000.-2003. gada līdzdalības sadalījums pa valstīm un pa galvenajiem atbalsta saņēmēju un pasākumu veidiem

2. pielikums Izskatīto projektu saraksts

Komisijas atbildes

KOPSAVILKUMS

| I. | Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (Sapard) ir pirmā ārējā atbalsta programma, kas īstenota decentralizētā veidā. Programmas mērķis ir veicināt Kopienas acquis ieviešanu un risināt problēmas saistībā ar lauksaimniecības sektora un lauku apvidu pielāgošanu desmit valstīs, kuras saņem Sapard atbalstu (1). Turpmāk minētās desmit valstis sauktas “Sapard valstis”. Ņemot vērā pirmspievienošanās budžeta ievērojamo palielināšanu un to, ka Sapard gadījumā budžeta līdzekļu pārvaldīšanu bija paredzēts uzticēt jaunizveidotām struktūrām un īstenot saskaņā ar jaunieviestiem noteikumiem, Palāta veica revīziju ar mērķi atbildēt uz jautājumu “Vai Sapard tika labi pārvaldīta?” (sk. 1.-10. punktu). |
| --- | --- |

I.

Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (Sapard) ir pirmā ārējā atbalsta programma, kas īstenota decentralizētā veidā. Programmas mērķis ir veicināt Kopienas acquis ieviešanu un risināt problēmas saistībā ar lauksaimniecības sektora un lauku apvidu pielāgošanu desmit valstīs, kuras saņem Sapard atbalstu (1). Turpmāk minētās desmit valstis sauktas “Sapard valstis”. Ņemot vērā pirmspievienošanās budžeta ievērojamo palielināšanu un to, ka Sapard gadījumā budžeta līdzekļu pārvaldīšanu bija paredzēts uzticēt jaunizveidotām struktūrām un īstenot saskaņā ar jaunieviestiem noteikumiem, Palāta veica revīziju ar mērķi atbildēt uz jautājumu “Vai Sapard tika labi pārvaldīta?” (sk. 1.-10. punktu).

| II. | Atbilde uz minēto jautājumu ir: pārvaldības kvalitāte bijusi neviendabīga. Sapard tika uzsākta ar vērā ņemamu kavēšanos, un daļēji kavēšanās iemesls bija Komisijas nespēja veikt savlaicīgu plānošanu. Neskatoties uz to, Sapard izpildes tempi ar laiku uzlabojās, tomēr galvenie mērķi līdz 2003. gada beigām vēl nebija sasniegti. Programmas izpilde ir iekavēta vairumā Sapard valstu, kas daļēji skaidrojams ar nepietiekamiem norādījumiem no Komisijas puses un valstu grūtībām strauji apgūt jauno pieredzi. Daži pasākumi vispār netika uzsākti. |
| --- | --- |

II.

Atbilde uz minēto jautājumu ir: pārvaldības kvalitāte bijusi neviendabīga. Sapard tika uzsākta ar vērā ņemamu kavēšanos, un daļēji kavēšanās iemesls bija Komisijas nespēja veikt savlaicīgu plānošanu. Neskatoties uz to, Sapard izpildes tempi ar laiku uzlabojās, tomēr galvenie mērķi līdz 2003. gada beigām vēl nebija sasniegti. Programmas izpilde ir iekavēta vairumā Sapard valstu, kas daļēji skaidrojams ar nepietiekamiem norādījumiem no Komisijas puses un valstu grūtībām strauji apgūt jauno pieredzi. Daži pasākumi vispār netika uzsākti.

| III. | Liela daļa pieejamo līdzekļu netika izlietoti un budžeti sistemātiski tika sastādīti pārāk lieli, jo pagāja ilgs laiks Sapard izveidošanai un izpildei. Kad Padome 1999. gada jūnijā pieņēma Sapard regulu, vēl nebija sīki izstrādāti programmas ieviešanas principi un noteikumi. Sapard valstīs vajadzēja ieviest jaunas sistēmas, un dažās valstīs tas prasīja daudz laika, bet Komisija neanalizēja tā iemeslus. Pēc Sapard uzsākšanas attiecīgajās valstīs programmas ātru un efektīvu izpildi kavēja smagnējas administratīvās procedūras, kas bija pat stingrākas, nekā tas vajadzīgs atbilstīgi Sapard noteikumiem (sk. 11.-25. punktu). |
| --- | --- |

III.

Liela daļa pieejamo līdzekļu netika izlietoti un budžeti sistemātiski tika sastādīti pārāk lieli, jo pagāja ilgs laiks Sapard izveidošanai un izpildei. Kad Padome 1999. gada jūnijā pieņēma Sapard regulu, vēl nebija sīki izstrādāti programmas ieviešanas principi un noteikumi. Sapard valstīs vajadzēja ieviest jaunas sistēmas, un dažās valstīs tas prasīja daudz laika, bet Komisija neanalizēja tā iemeslus. Pēc Sapard uzsākšanas attiecīgajās valstīs programmas ātru un efektīvu izpildi kavēja smagnējas administratīvās procedūras, kas bija pat stingrākas, nekā tas vajadzīgs atbilstīgi Sapard noteikumiem (sk. 11.-25. punktu).

| IV. | Komisijas izvēle par labu decentralizētai izpildei bija pareiza, ņemot vērā to, ka paredzams liels skaits finansējamo projektu, tomēr Komisija nenovērtēja šādai izpildei vajadzīgo laiku. Lai gan Komisija rīkoja seminārus un uzturēja citādi sazinājās ar Sapard valstīm, decentralizētā pārvaldīšana negarantē, ka izpildes problēmas tiek aktīvi un sistemātiski identificētas un risinātas. Tādēļ ne visās Sapard valstīs tika izmantota noderīga pieredze (sk. 26.-35. punktu). |
| --- | --- |

IV.

Komisijas izvēle par labu decentralizētai izpildei bija pareiza, ņemot vērā to, ka paredzams liels skaits finansējamo projektu, tomēr Komisija nenovērtēja šādai izpildei vajadzīgo laiku. Lai gan Komisija rīkoja seminārus un uzturēja citādi sazinājās ar Sapard valstīm, decentralizētā pārvaldīšana negarantē, ka izpildes problēmas tiek aktīvi un sistemātiski identificētas un risinātas. Tādēļ ne visās Sapard valstīs tika izmantota noderīga pieredze (sk. 26.-35. punktu).

| V. | Pirmajos četros izpildes gados gala saņēmējiem tika izmaksāti tikai 323 miljoni EUR (14,8 %) no pieejamā budžeta 2 183 miljonu EUR apmērā. Tā kā līdzekļu izlietošana bija īpaši lēna pirmspievienošanās posmā, kas astoņās no desmit saņēmējvalstīm bija no 2000. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 1. maijam, tad Sapard sākotnēji definētie mērķi sasniegti minimāli. Bulgārijā un Rumānijā, kur pirmspievienošanās posms paredzēts līdz 2007. gada 1. janvārim, tiek gaidīti labāki rezultāti. Polijā no Sapard līdzekļiem vismaz 17,7 miljoni EUR tiks iemaksāti valsts budžetā kā PVN, kas neveicina Sapard mērķu sasniegšanu (sk. 36.-40. punktu). |
| --- | --- |

V.

Pirmajos četros izpildes gados gala saņēmējiem tika izmaksāti tikai 323 miljoni EUR (14,8 %) no pieejamā budžeta 2 183 miljonu EUR apmērā. Tā kā līdzekļu izlietošana bija īpaši lēna pirmspievienošanās posmā, kas astoņās no desmit saņēmējvalstīm bija no 2000. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 1. maijam, tad Sapard sākotnēji definētie mērķi sasniegti minimāli. Bulgārijā un Rumānijā, kur pirmspievienošanās posms paredzēts līdz 2007. gada 1. janvārim, tiek gaidīti labāki rezultāti. Polijā no Sapard līdzekļiem vismaz 17,7 miljoni EUR tiks iemaksāti valsts budžetā kā PVN, kas neveicina Sapard mērķu sasniegšanu (sk. 36.-40. punktu).

| VI. | Pabeigto projektu pirmie rezultāti liecina, ka lauksaimniecības apstrādei paredzētie līdzekļi pārsvarā izlietoti projektos, kas ceļ lauksaimniecības ražojumu kvantitāti, bet ne kvalitāti (kvalitātes un veselības aizsardzības standarti un vides aizsardzība) (sk. 41.-47. punktu). |
| --- | --- |

VI.

Pabeigto projektu pirmie rezultāti liecina, ka lauksaimniecības apstrādei paredzētie līdzekļi pārsvarā izlietoti projektos, kas ceļ lauksaimniecības ražojumu kvantitāti, bet ne kvalitāti (kvalitātes un veselības aizsardzības standarti un vides aizsardzība) (sk. 41.-47. punktu).

| VII. | Komisija nesagatavoja ziņojumus par to, kā tika sasniegti Sapard mērķi, bet tā vietā koncentrēja uzmanību uz iestāžu darbības uzlabošanu. Tas bija pozitīvs faktors, jo Sapard nodeva valstu pārvaldēm tiešu pieredzi, kā pārvaldīt ES līdzekļus pēc pievienošanās. Tomēr saistībā ar agrovides projektiem – jomā, kas pēc pievienošanās būs viena no svarīgākajām, – minētie panākumi bija mazāk sekmīgi (sk. 48.-57. punktu). |
| --- | --- |

VII.

Komisija nesagatavoja ziņojumus par to, kā tika sasniegti Sapard mērķi, bet tā vietā koncentrēja uzmanību uz iestāžu darbības uzlabošanu. Tas bija pozitīvs faktors, jo Sapard nodeva valstu pārvaldēm tiešu pieredzi, kā pārvaldīt ES līdzekļus pēc pievienošanās. Tomēr saistībā ar agrovides projektiem – jomā, kas pēc pievienošanās būs viena no svarīgākajām, – minētie panākumi bija mazāk sekmīgi (sk. 48.-57. punktu).

| VIII. | Viena no Sapard prasībām ir Komisijas iepriekšējs apstiprinājums attiecīgajās valstīs izveidotām sistēmām, šo apstiprinājumu balstot uz Komisijas veiktām revīzijām. Šī procedūra ir nodrošinājusi to, ka pirms līdzekļu izlietošanas ir izveidotas skaidri definētas sistēmas ar galvenajiem kontroles mehānismiem. Šī prasība ir galvenā atšķirība starp Sapard un dalībvalstīs īstenotām līdzīgām programmām, kuru izpilde var sākties bez šādu Komisijas revīziju veikšanas vai sistēmu iepriekšējas apstiprināšanas (sk. 58.-60. punktu). |
| --- | --- |

VIII.

Viena no Sapard prasībām ir Komisijas iepriekšējs apstiprinājums attiecīgajās valstīs izveidotām sistēmām, šo apstiprinājumu balstot uz Komisijas veiktām revīzijām. Šī procedūra ir nodrošinājusi to, ka pirms līdzekļu izlietošanas ir izveidotas skaidri definētas sistēmas ar galvenajiem kontroles mehānismiem. Šī prasība ir galvenā atšķirība starp Sapard un dalībvalstīs īstenotām līdzīgām programmām, kuru izpilde var sākties bez šādu Komisijas revīziju veikšanas vai sistēmu iepriekšējas apstiprināšanas (sk. 58.-60. punktu).

| IX. | Pārbaudot Sapard sistēmas, Palāta secināja, ka tajās bija iestrādātas būtiskākās koncepcijas, procedūras bija labi dokumentētas, dokumentos paredzētās sistēmas pārsvarā darbojās arī praksē un vairumā izskatīto lietu bija ievērotas pārbaužu procedūras. Stāvokli sarežģīja tas, ka citām saistītām sistēmām, kuras izmantoja Sapard izpildē, bet kurām nebija saņemts Komisijas iepriekšējs apstiprinājums, kvalitāte bija zemāka. Jo īpaši tas attiecas uz valstu veiktām atbilstības pārbaudēm par kvalitātes, veselības un apkārtējās vides aizsardzības standartiem, kuri izrādījās nepietiekami (sk. 61.-80. punktu). |
| --- | --- |

IX.

Pārbaudot Sapard sistēmas, Palāta secināja, ka tajās bija iestrādātas būtiskākās koncepcijas, procedūras bija labi dokumentētas, dokumentos paredzētās sistēmas pārsvarā darbojās arī praksē un vairumā izskatīto lietu bija ievērotas pārbaužu procedūras. Stāvokli sarežģīja tas, ka citām saistītām sistēmām, kuras izmantoja Sapard izpildē, bet kurām nebija saņemts Komisijas iepriekšējs apstiprinājums, kvalitāte bija zemāka. Jo īpaši tas attiecas uz valstu veiktām atbilstības pārbaudēm par kvalitātes, veselības un apkārtējās vides aizsardzības standartiem, kuri izrādījās nepietiekami (sk. 61.-80. punktu).

| X. | Programmas izpildes galvenās problēmas saistījās ar to, ka potenciālajiem atbalsta saņēmējiem trūkst pašu resursu, bija grūtības saņemt kredītus un bija jāpilda smagnējas administratīvās procedūras. Šā iemesla dēļ Sapard deva priekšroku finansiāli spēcīgākiem un labāk organizētiem saņēmējiem ar pietiekamu kapitālu vai iespējām aizņemties. Tas savukārt bija šķērslis mazākām saimniecībām un uzņēmumiem, kuriem jāpieliek lielākās pūles, lai atbilstu standartiem, veiktu modernizāciju un celtu ražīgumu (sk. 81.-97. punktu). |
| --- | --- |

X.

Programmas izpildes galvenās problēmas saistījās ar to, ka potenciālajiem atbalsta saņēmējiem trūkst pašu resursu, bija grūtības saņemt kredītus un bija jāpilda smagnējas administratīvās procedūras. Šā iemesla dēļ Sapard deva priekšroku finansiāli spēcīgākiem un labāk organizētiem saņēmējiem ar pietiekamu kapitālu vai iespējām aizņemties. Tas savukārt bija šķērslis mazākām saimniecībām un uzņēmumiem, kuriem jāpieliek lielākās pūles, lai atbilstu standartiem, veiktu modernizāciju un celtu ražīgumu (sk. 81.-97. punktu).

| XI. | Privātus iepirkumus un vispārējus izdevumus reglamentējošie noteikumi un piemērotās pārbaudes nebija pietiekamas. Netika veiktas pienācīgas pārbaudes ar mērķi novērst to, ka tiek pieņemti un apmaksāti nepamatoti lieli rēķini (sk. 98.-109. punktu). |
| --- | --- |

XI.

Privātus iepirkumus un vispārējus izdevumus reglamentējošie noteikumi un piemērotās pārbaudes nebija pietiekamas. Netika veiktas pienācīgas pārbaudes ar mērķi novērst to, ka tiek pieņemti un apmaksāti nepamatoti lieli rēķini (sk. 98.-109. punktu).

IEVADS

Kas ir Sapard?

| 1. | 1997. gada decembrī Luksemburgā Eiropas Padome pieņēma lēmumu uzsākt paplašināšanās procesu ar mērķi sagatavot kandidātvalstis iestājai Eiropas Savienībā. Lēmums paredzēja paātrinātu pirmspievienošanās stratēģiju ar mērķi ļaut Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm kļūt par Eiropas Savienības dalībvalstīm un tādējādi maksimāli atbilst Kopienas acquis
   (2). Pirmspievienošanās stratēģija paredzēja būtiski palielināt pirmspievienošanās atbalstu, kas līdzās jau pastāvošajai PHARE programmai (3), sākot ar 2000. gadu, ietvertu strukturālu instrumentu un atbalstu lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

1.

1997. gada decembrī Luksemburgā Eiropas Padome pieņēma lēmumu uzsākt paplašināšanās procesu ar mērķi sagatavot kandidātvalstis iestājai Eiropas Savienībā. Lēmums paredzēja paātrinātu pirmspievienošanās stratēģiju ar mērķi ļaut Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm kļūt par Eiropas Savienības dalībvalstīm un tādējādi maksimāli atbilst Kopienas acquis
   (2). Pirmspievienošanās stratēģija paredzēja būtiski palielināt pirmspievienošanās atbalstu, kas līdzās jau pastāvošajai PHARE programmai (3), sākot ar 2000. gadu, ietvertu strukturālu instrumentu un atbalstu lauksaimniecībā.

| 2. | Rezultātā 2000. gada 1. janvārī tika uzsākta Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (Sapard). Sapard regula (4) konkretizē šīs programmas mērķus:






  — | dot ieguldījumu acquis communautaire īstenošanā attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku un ar to saistītajām politikām; |
| --- | --- | --- |

2.

Rezultātā 2000. gada 1. janvārī tika uzsākta Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (Sapard). Sapard regula (4) konkretizē šīs programmas mērķus:

—

dot ieguldījumu acquis communautaire īstenošanā attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku un ar to saistītajām politikām;

| — | rast prioritātes un īpašu problēmu risinājumu lauksaimniecības sektora un lauku reģionu noturīgai pielāgošanai kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

—

rast prioritātes un īpašu problēmu risinājumu lauksaimniecības sektora un lauku reģionu noturīgai pielāgošanai kandidātvalstīs.

| 3. | Programma tika pārvaldīta saskaņā ar budžeta (5) B7-0 sadaļu 1 (pirmspievienošanās stratēģija). 2000.-2003. gadu laikā desmit Sapard valstīm kļuva pieejami 2 183 miljoni EUR (6). Šīs summas sadalījums pa valstīm parādīts 1. pielikumā. |
| --- | --- |

3.

Programma tika pārvaldīta saskaņā ar budžeta (5) B7-0 sadaļu 1 (pirmspievienošanās stratēģija). 2000.-2003. gadu laikā desmit Sapard valstīm kļuva pieejami 2 183 miljoni EUR (6). Šīs summas sadalījums pa valstīm parādīts 1. pielikumā.

| 4. | Sapard nodrošina līdz 50 % ES un dalībvalstu līdzekļu atbalstu lauksaimniecības produkcijas ražotājiem (galvenokārt, ieguldot lauksaimniecības mašīnās saimniecībās) un pārstrādes uzņēmumos (ieguldot, galvenokārt, iekārtās). Atlikušo finansējuma daļu (50 % un vairāk) nodrošina atbalsta saņēmējs (7). Pašvaldībām (lauku infrastruktūras attīstībai, piemēram, vietējiem ceļiem un notekūdeņu sistēmām) Sapard sniedz atbalstu līdz 100 %. Visos gadījumos, neatkarīgi no tā, vai valsts atbalsts ir nodrošināts līdz 50 % vai 100 %, ES iegulda 75 % no atbalsta, kamēr valsts līdzfinansējums nodrošina pārējos 25 %. |
| --- | --- |

4.

Sapard nodrošina līdz 50 % ES un dalībvalstu līdzekļu atbalstu lauksaimniecības produkcijas ražotājiem (galvenokārt, ieguldot lauksaimniecības mašīnās saimniecībās) un pārstrādes uzņēmumos (ieguldot, galvenokārt, iekārtās). Atlikušo finansējuma daļu (50 % un vairāk) nodrošina atbalsta saņēmējs (7). Pašvaldībām (lauku infrastruktūras attīstībai, piemēram, vietējiem ceļiem un notekūdeņu sistēmām) Sapard sniedz atbalstu līdz 100 %. Visos gadījumos, neatkarīgi no tā, vai valsts atbalsts ir nodrošināts līdz 50 % vai 100 %, ES iegulda 75 % no atbalsta, kamēr valsts līdzfinansējums nodrošina pārējos 25 %.

| 5. | Sapard programma ir unikāla ar to, ka tā ir pirmā ārējā atbalsta programma, kas tiek īstenota decentralizēti. Tas nozīmē, ka projektu atlasei, konkursam un līgumu slēgšanai (8) nebija vajadzīgs Komisijas apstiprinājums. Decentralizēta pārvaldība Sapard valstīs ir bijusi ļoti pietuvināta ES dalībvalstu sistēmām, t.sk., saņemot Komisijas apstiprinājumu Lauksaimniecības un Lauku Attīstības Programmas ieviešanai katrā Sapard valstī. Sapard regula paredz, ka programmām jābalstās uz valstu veidotajiem plāniem un tiem jābūt saskaņā ar 15 pasākumiem, kas paredzēti regulā. |
| --- | --- |

5.

Sapard programma ir unikāla ar to, ka tā ir pirmā ārējā atbalsta programma, kas tiek īstenota decentralizēti. Tas nozīmē, ka projektu atlasei, konkursam un līgumu slēgšanai (8) nebija vajadzīgs Komisijas apstiprinājums. Decentralizēta pārvaldība Sapard valstīs ir bijusi ļoti pietuvināta ES dalībvalstu sistēmām, t.sk., saņemot Komisijas apstiprinājumu Lauksaimniecības un Lauku Attīstības Programmas ieviešanai katrā Sapard valstī. Sapard regula paredz, ka programmām jābalstās uz valstu veidotajiem plāniem un tiem jābūt saskaņā ar 15 pasākumiem, kas paredzēti regulā.

| 6. | Galvenā uzmanība tika veltīta tiem pasākumiem, kas veicina ieguldījumus lauksaimniecības ražojumu apstrādē (lauksaimniecības ražojumu apstrādes un tirdzniecības uzlabošana un ieguldījumi lauku saimniecībās), kā arī tiem, kas veicina lauku attīstību (lauku infrastruktūras attīstība un tās uzlabošana). Sapard valstis šiem pasākumiem veltīja lielāku uzmanību nekā, piemēram, agrovidei, mežsaimniecībai un apmežošanai, kam piešķīra tikai 4 % no visiem līdzekļiem. Sadalījumu pa valstīm pēc galveno pasākumu un atbalsta saņēmēju veida ir parādīts 1. pielikumā. |
| --- | --- |

6.

Galvenā uzmanība tika veltīta tiem pasākumiem, kas veicina ieguldījumus lauksaimniecības ražojumu apstrādē (lauksaimniecības ražojumu apstrādes un tirdzniecības uzlabošana un ieguldījumi lauku saimniecībās), kā arī tiem, kas veicina lauku attīstību (lauku infrastruktūras attīstība un tās uzlabošana). Sapard valstis šiem pasākumiem veltīja lielāku uzmanību nekā, piemēram, agrovidei, mežsaimniecībai un apmežošanai, kam piešķīra tikai 4 % no visiem līdzekļiem. Sadalījumu pa valstīm pēc galveno pasākumu un atbalsta saņēmēju veida ir parādīts 1. pielikumā.

| 7. | Programmas izpildes un apmaksas funkcijas Sapard valstīs ir Sapard aģentūras pārziņā. Iespējamie atbalsta saņēmēji sūta savus pieteikumus vietējās Sapard aģentūras birojam. Atsevišķa institūcija Finanšu Ministrijā, saukta par Nacionālo fondu, griežas pie Komisijas un no tās arī saņem līdzekļus, kuri nonāk Sapard aģentūras rīcībā. |
| --- | --- |

7.

Programmas izpildes un apmaksas funkcijas Sapard valstīs ir Sapard aģentūras pārziņā. Iespējamie atbalsta saņēmēji sūta savus pieteikumus vietējās Sapard aģentūras birojam. Atsevišķa institūcija Finanšu Ministrijā, saukta par Nacionālo fondu, griežas pie Komisijas un no tās arī saņem līdzekļus, kuri nonāk Sapard aģentūras rīcībā.

Kā Sapard tika revidēta?

| 8. | Sakarā ar milzīgu pirmspievienošanās budžeta pieaugumu, kas dubultojās no 1999. gada līdz 2000. gadam un kurš Sapard gadījumā bija jāpārvalda jaunradītajām struktūrām pie jaunradītajiem noteikumiem, Palāta nolēma veikt revīziju, lai atbildētu uz jautājumu “Vai Sapard tika labi pārvaldīta?” Tika izvirzīti trīs mērķi, lai pārbaudītu:






  — | Komisijas pārvaldību un programmas kontroles sistēmas; |
| --- | --- | --- |

8.

Sakarā ar milzīgu pirmspievienošanās budžeta pieaugumu, kas dubultojās no 1999. gada līdz 2000. gadam un kurš Sapard gadījumā bija jāpārvalda jaunradītajām struktūrām pie jaunradītajiem noteikumiem, Palāta nolēma veikt revīziju, lai atbildētu uz jautājumu “Vai Sapard tika labi pārvaldīta?” Tika izvirzīti trīs mērķi, lai pārbaudītu:

—

Komisijas pārvaldību un programmas kontroles sistēmas;

| — | sistēmu kvalitāti, kas darbojas Sapard kandidātvalstīs; un |
| --- | --- |

—

sistēmu kvalitāti, kas darbojas Sapard kandidātvalstīs; un

| — | projektu atlasi, apstiprināšanu un izpildi, ko veic gan valsts, gan reģionālās institūcijas. |
| --- | --- |

—

projektu atlasi, apstiprināšanu un izpildi, ko veic gan valsts, gan reģionālās institūcijas.

Izvirzītie revīzijas mērķi deva Palātai iespēju analizēt, vai pārvaldība un kontroles sistēmas bija pietiekami efektīvas un saprātīgi pielietotas vai arī tās bija nepietiekamas.

| 9. | Revīzija tika veikta Komisijā (Lauksaimniecības ģenerāldirektorātā) un četrās Sapard valstīs (Bulgārijā, Lietuvā, Polijā un Rumānijā). Izlases kārtā dokumentu pārbaude tika veikta 76 projektiem, no kuriem 42 projektiem tā tika veikta uz vietas laikā no 2002. gada novembra līdz 2003. gada septembrim. Izvēlētie projekti ietvēra galvenos pasākumus, kas tika ieviesti revīzijas laikā, kas bija aptuveni 95 % no visiem noslēgtajiem līgumiem un maksājumiem šajās četrās valstīs (9). Papildus tika pārbaudīti arī Sapard valstīs izveidoto sistēmu būtiskākie elementi. Attiecīgo valstu Augstākās Revīzijas iestādes darbinieki sadarbojās un pavadīja Palātas revidentus. |
| --- | --- |

9.

Revīzija tika veikta Komisijā (Lauksaimniecības ģenerāldirektorātā) un četrās Sapard valstīs (Bulgārijā, Lietuvā, Polijā un Rumānijā). Izlases kārtā dokumentu pārbaude tika veikta 76 projektiem, no kuriem 42 projektiem tā tika veikta uz vietas laikā no 2002. gada novembra līdz 2003. gada septembrim. Izvēlētie projekti ietvēra galvenos pasākumus, kas tika ieviesti revīzijas laikā, kas bija aptuveni 95 % no visiem noslēgtajiem līgumiem un maksājumiem šajās četrās valstīs (9). Papildus tika pārbaudīti arī Sapard valstīs izveidoto sistēmu būtiskākie elementi. Attiecīgo valstu Augstākās Revīzijas iestādes darbinieki sadarbojās un pavadīja Palātas revidentus.

| 10. | Sapard revīzija balstījās uz iepriekšējo revīziju rezultātiem, kas galveno uzmanību veltīja programmas izveidošanai, Komisijas analīzei un Sapard sistēmu uzraudzībai un kas bija publicēti Palātas gada pārskatos (10). Galvenie secinājumi bija, ka pārāk daudz laika veltīts Sapard instrumenta izveidei, jo īpaši skaidrojot un izstrādājot sarežģītās juridiskās bāzes detaļas, kā arī tas, ka pārvaldība un kontroles sistēmas neparedzēja pietiekamas pārbaudes tādās riska zonās kā personāls, dubultfinansējuma iespējamība, racionāla finanšu pārvaldība, banku procenti un atbilstība obligātajiem vides, higiēnas un dzīvnieku labturības standartiem. |
| --- | --- |

10.

Sapard revīzija balstījās uz iepriekšējo revīziju rezultātiem, kas galveno uzmanību veltīja programmas izveidošanai, Komisijas analīzei un Sapard sistēmu uzraudzībai un kas bija publicēti Palātas gada pārskatos (10). Galvenie secinājumi bija, ka pārāk daudz laika veltīts Sapard instrumenta izveidei, jo īpaši skaidrojot un izstrādājot sarežģītās juridiskās bāzes detaļas, kā arī tas, ka pārvaldība un kontroles sistēmas neparedzēja pietiekamas pārbaudes tādās riska zonās kā personāls, dubultfinansējuma iespējamība, racionāla finanšu pārvaldība, banku procenti un atbilstība obligātajiem vides, higiēnas un dzīvnieku labturības standartiem.

SAPARD IZPILDES POSMI

Liela daļa pieejamo līdzekļu netika izlietoti

| 11. | Sapard programmas izpildes posmi sākot no pirmā tiesību akta priekšlikuma līdz 2003. gada 31. decembrim ir parādīti grafiks. Lodziņos ir sniegta informācija par to, kad tika pabeigti galvenie posmi. “A” sadaļā minētās summas norāda uz starpību starp kopējo Kopienas finansiālo atbalstu kopbudžetā (11) un kopējo summu, par kādu tika noslēgti līgumi ar līdzekļu saņēmējiem. Starpība atspoguļo budžetā pieejamās summas, kuras netika Sapard valstīs izmantotas, jo tika zaudēts laiks uz šo valstu sistēmu apstiprināšanu, kam sekoja novēlošanās, ko radīja programmas izpildes grūtības. Divas galvenās izpildes problēmas apskatītas 81., 95. punktā |
| --- | --- |

11.

Sapard programmas izpildes posmi sākot no pirmā tiesību akta priekšlikuma līdz 2003. gada 31. decembrim ir parādīti grafiks. Lodziņos ir sniegta informācija par to, kad tika pabeigti galvenie posmi. “A” sadaļā minētās summas norāda uz starpību starp kopējo Kopienas finansiālo atbalstu kopbudžetā (11) un kopējo summu, par kādu tika noslēgti līgumi ar līdzekļu saņēmējiem. Starpība atspoguļo budžetā pieejamās summas, kuras netika Sapard valstīs izmantotas, jo tika zaudēts laiks uz šo valstu sistēmu apstiprināšanu, kam sekoja novēlošanās, ko radīja programmas izpildes grūtības. Divas galvenās izpildes problēmas apskatītas 81., 95. punktā

Image

| 12. | Sadaļa “B” parāda līgumu skaitu, kas tika noslēgti ar atbalsta gala saņēmējiem, bet kas vēl nav samaksāti. Šī sadaļa atspoguļo ne tikai projektu izpildei vajadzīgo laiku, kas, piemēram, celtniecības projektos parasti ir vairāk par gadu, bet arī administratīvo aizkavēšanos (sk. 16. un turpmākos punktus). Sadaļa “C” atspoguļo faktisko līdzekļu plūsmu līdz to saņēmējiem. |
| --- | --- |

12.

Sadaļa “B” parāda līgumu skaitu, kas tika noslēgti ar atbalsta gala saņēmējiem, bet kas vēl nav samaksāti. Šī sadaļa atspoguļo ne tikai projektu izpildei vajadzīgo laiku, kas, piemēram, celtniecības projektos parasti ir vairāk par gadu, bet arī administratīvo aizkavēšanos (sk. 16. un turpmākos punktus). Sadaļa “C” atspoguļo faktisko līdzekļu plūsmu līdz to saņēmējiem.

Jo pagāja ilgs laiks programmas uzsākšanai

| 13. | 1999. gada jūnijā Padome pieņēma Komisijas priekšlikumu par Sapard regulu. Tas radīja jaunu un kompleksu juridisku bāzi, kam bija nepieciešami tālāki precizējumi. Komisijai bija nepieciešami septiņi mēneši, lai izstrādātu programmas izpildes principus; tad seši mēneši pagāja, lai sagatavotu un pieņemtu sīki izstrādātos noteikumus un vēl seši mēneši bija vajadzīgi, lai sagatavotu, apspriestu un noslēgtu līgumus ar Sapard valstīm. Tādējādi juridiskās bāzes pieņemšana tika nobeigta 2000. gada 29. novembrī (12). Līdz 2001. gada marta beigām visas valstis bija parakstījušas līgumus. |
| --- | --- |

13.

1999. gada jūnijā Padome pieņēma Komisijas priekšlikumu par Sapard regulu. Tas radīja jaunu un kompleksu juridisku bāzi, kam bija nepieciešami tālāki precizējumi. Komisijai bija nepieciešami septiņi mēneši, lai izstrādātu programmas izpildes principus; tad seši mēneši pagāja, lai sagatavotu un pieņemtu sīki izstrādātos noteikumus un vēl seši mēneši bija vajadzīgi, lai sagatavotu, apspriestu un noslēgtu līgumus ar Sapard valstīm. Tādējādi juridiskās bāzes pieņemšana tika nobeigta 2000. gada 29. novembrī (12). Līdz 2001. gada marta beigām visas valstis bija parakstījušas līgumus.

| 14. | Komisija nepilnīgi izmantoja tai atvēlēto laiku starp 1998. gada martu, kad tā ierosināja Sapard Regulu (13) un 1999. gada jūniju, kad Padome to pieņēma tālākai programmas izpildes sagatavošanai. Šo 15 mēnešu periodu Komisija varēja izmantot, lai sagatavotu detalizētus principus un noteikumus, kas būtu palīdzējuši noskaidrot izpildes politiku un to paātrinājuši. |
| --- | --- |

14.

Komisija nepilnīgi izmantoja tai atvēlēto laiku starp 1998. gada martu, kad tā ierosināja Sapard Regulu (13) un 1999. gada jūniju, kad Padome to pieņēma tālākai programmas izpildes sagatavošanai. Šo 15 mēnešu periodu Komisija varēja izmantot, lai sagatavotu detalizētus principus un noteikumus, kas būtu palīdzējuši noskaidrot izpildes politiku un to paātrinājuši.

| 15. | Pēc juridiskās bāzes pieņemšanas 2000. gada novembrī Sapard uzsākšana bija atkarīga no sistēmu izveides Sapard valstīs. Dažas valstis rīkojās ātri: dažiem pasākumiem Bulgārijā Komisija apstiprināja sistēmas 2001. gada maijā. Citām bija vajadzīgs ilgāks laiks. Ungārija dažu Sapard pasākumu izpildi neuzsāka ātrāk par 2002. gada 27. novembri. |
| --- | --- |

15.

Pēc juridiskās bāzes pieņemšanas 2000. gada novembrī Sapard uzsākšana bija atkarīga no sistēmu izveides Sapard valstīs. Dažas valstis rīkojās ātri: dažiem pasākumiem Bulgārijā Komisija apstiprināja sistēmas 2001. gada maijā. Citām bija vajadzīgs ilgāks laiks. Ungārija dažu Sapard pasākumu izpildi neuzsāka ātrāk par 2002. gada 27. novembri.

Un Sapard valstis kavējās ar izpildi

| 16. | Jau no Sapard programmas darbības sākuma attiecīgajās valstīs smagas administratīvas procedūras, kas bija stingrākas par tām, ko paredzēja Sapard noteikumi, kavēja efektīvu programmas izpildi. Zemāk ir daži piemēri par izpildes problēmām, ko atklāja Palāta (sk. arī 91. un turpmākos punktus). |
| --- | --- |

16.

Jau no Sapard programmas darbības sākuma attiecīgajās valstīs smagas administratīvas procedūras, kas bija stingrākas par tām, ko paredzēja Sapard noteikumi, kavēja efektīvu programmas izpildi. Zemāk ir daži piemēri par izpildes problēmām, ko atklāja Palāta (sk. arī 91. un turpmākos punktus).

| 17. | Rumānija bija priekšpēdējā valsts, kuras sistēmas daļas tika apstiprinātas, bet tā nebija labi sagatavojusies programmas pielietošanai 2002. gada augustā. Pagāja septiņi ar pus mēneši no pieteikuma saņemšanas līdz tā apstiprināšanai. Situācija ir uzlabojusies kopš 2003. gada aprīļa, kad Rumānijas atbildīgās iestādes nomainīja dažas procedūras un palielināja darbinieku skaitu darbam ar pieteikumiem. Neskatoties uz kavēšanos, lielais pieteikumu skaits ļāva Rumānijas varas iestādēm apgūt visus līdzekļus, kas bija paredzēti lauku infrastruktūrai visam 7 gadu periodam (2000.-2006. g.). |
| --- | --- |

17.

Rumānija bija priekšpēdējā valsts, kuras sistēmas daļas tika apstiprinātas, bet tā nebija labi sagatavojusies programmas pielietošanai 2002. gada augustā. Pagāja septiņi ar pus mēneši no pieteikuma saņemšanas līdz tā apstiprināšanai. Situācija ir uzlabojusies kopš 2003. gada aprīļa, kad Rumānijas atbildīgās iestādes nomainīja dažas procedūras un palielināja darbinieku skaitu darbam ar pieteikumiem. Neskatoties uz kavēšanos, lielais pieteikumu skaits ļāva Rumānijas varas iestādēm apgūt visus līdzekļus, kas bija paredzēti lauku infrastruktūrai visam 7 gadu periodam (2000.-2006. g.).

| 18. | Arī Polija saņēma ļoti daudz pieteikumus šim projekta veidam. Tomēr, administratīvu iemeslu dēļ, ko neparedzēja Sapard noteikumi, vairāk kā 250 miljoni EUR netika izmantoti vairāk kā gadu (14). Tas kavēja efektīvu Sapard izpildi. |
| --- | --- |

18.

Arī Polija saņēma ļoti daudz pieteikumus šim projekta veidam. Tomēr, administratīvu iemeslu dēļ, ko neparedzēja Sapard noteikumi, vairāk kā 250 miljoni EUR netika izmantoti vairāk kā gadu (14). Tas kavēja efektīvu Sapard izpildi.

| 19. | Lietuvā laiks, kas vidēji vajadzīgs no projekta pieteikuma iesniegšanas līdz līguma parakstīšanai, ir 4,5 mēneši. Viens no galvenajiem pieteikumu apstiprināšanas kavēšanās iemesliem ir darbinieku trūkums būtiskajā projektu pieteikumu novērtēšanas posmā. |
| --- | --- |

19.

Lietuvā laiks, kas vidēji vajadzīgs no projekta pieteikuma iesniegšanas līdz līguma parakstīšanai, ir 4,5 mēneši. Viens no galvenajiem pieteikumu apstiprināšanas kavēšanās iemesliem ir darbinieku trūkums būtiskajā projektu pieteikumu novērtēšanas posmā.

| 20. | Bulgārijā visas vietējā līmeņa pārbaudes Sapard aģentūra veica atkārtoti un centralizēti. Tas paildzināja katra projekta apstiprināšanu par vienu mēnesi (tādējādi aizkavējot projekta izpildi) un vēl par vienu mēnesi – katru apmaksas apstiprināšanas posmu. Dubulta pārbaude ir vajadzīga, kad sistēmas tiek izveidotas, bet to vajadzība ir jāpārbauda. |
| --- | --- |

20.

Bulgārijā visas vietējā līmeņa pārbaudes Sapard aģentūra veica atkārtoti un centralizēti. Tas paildzināja katra projekta apstiprināšanu par vienu mēnesi (tādējādi aizkavējot projekta izpildi) un vēl par vienu mēnesi – katru apmaksas apstiprināšanas posmu. Dubulta pārbaude ir vajadzīga, kad sistēmas tiek izveidotas, bet to vajadzība ir jāpārbauda.

| 21. | Kā būs redzams vēlāk 35. punktā, Komisija īpaši neiedziļinājās, piemēram, tādās izpildes problēmās, kādas minētas iepriekš. Lai gan atsevišķos gadījumos Komisija tomēr ir pārrunājusi konkrēto problēmu ar attiecīgo valsti, tas netika darīts sistemātiski. |
| --- | --- |

21.

Kā būs redzams vēlāk 35. punktā, Komisija īpaši neiedziļinājās, piemēram, tādās izpildes problēmās, kādas minētas iepriekš. Lai gan atsevišķos gadījumos Komisija tomēr ir pārrunājusi konkrēto problēmu ar attiecīgo valsti, tas netika darīts sistemātiski.

Galvenie pasākumi nav analizēti, tādēļ nevarēs izmantot gūto pieredzi

| 22. | Komisija neanalizēja galvenos pasākumus, kas kavēja sistēmu izveidi Sapard valstīs. Tā būtu bijusi laba pārvaldības pieredze. Šādai analīzei būtu jāparāda tās nozīmība, un tā būtu bijusi noderīga, ja Sapard valstis būtu ņēmušas vērā pozitīvos faktorus, uzsākot ES līdzekļu pārvaldības sistēmu izveidi. |
| --- | --- |

22.

Komisija neanalizēja galvenos pasākumus, kas kavēja sistēmu izveidi Sapard valstīs. Tā būtu bijusi laba pārvaldības pieredze. Šādai analīzei būtu jāparāda tās nozīmība, un tā būtu bijusi noderīga, ja Sapard valstis būtu ņēmušas vērā pozitīvos faktorus, uzsākot ES līdzekļu pārvaldības sistēmu izveidi.

| 23. | Arī vēlāk, izvērtējot programmas vidus termiņa rezultātus, Komisija neveica analīzi katrā Sapard valstī. Ja tā būtu veikta, būtu iespējams noteikt ne tikai pozitīvos faktorus, bet arī apgrūtinājumus sistēmas izveidē, tādējādi palīdzot līdzīgos gadījumos nākotnē. Netika uzsākta neatkarīga novērtēšana, kas nodrošinātu, ka no Sapard gūtā pieredze varētu tikt izmantota nākotnē. |
| --- | --- |

23.

Arī vēlāk, izvērtējot programmas vidus termiņa rezultātus, Komisija neveica analīzi katrā Sapard valstī. Ja tā būtu veikta, būtu iespējams noteikt ne tikai pozitīvos faktorus, bet arī apgrūtinājumus sistēmas izveidē, tādējādi palīdzot līdzīgos gadījumos nākotnē. Netika uzsākta neatkarīga novērtēšana, kas nodrošinātu, ka no Sapard gūtā pieredze varētu tikt izmantota nākotnē.

Budžetus sistemātiski neizmantoja pilnā apmērā

| 24. | Pirmajos trīs gados Komisija nespēja veikt precīzus aprēķinus summām, kas bija iekļautas budžetā maksājumu nodrošināšanai. Līdz 2002. gada beigām maksājumiem bija pieejami 850,8 miljoni EUR, no kuriem iztērēti tikai 154,4 miljoni EUR (18 %), kamēr atlikusī daļa tika atcelta (15). Komisija atzīmēja, ka maksājumu aprēķini bija neprecīzi, jo tie bija atkarīgi no apstākļiem, kas bija ārpus tās kontroles un tai nav bijusi iepriekšēja pieredze ārējā atbalsta pārvaldībai decentralizētā veidā. Tādējādi nebija pietiekami izstrādātas dokumentācijas un aprēķinu, ar kuriem varētu pamatot maksājamo summu apmērus. |
| --- | --- |

24.

Pirmajos trīs gados Komisija nespēja veikt precīzus aprēķinus summām, kas bija iekļautas budžetā maksājumu nodrošināšanai. Līdz 2002. gada beigām maksājumiem bija pieejami 850,8 miljoni EUR, no kuriem iztērēti tikai 154,4 miljoni EUR (18 %), kamēr atlikusī daļa tika atcelta (15). Komisija atzīmēja, ka maksājumu aprēķini bija neprecīzi, jo tie bija atkarīgi no apstākļiem, kas bija ārpus tās kontroles un tai nav bijusi iepriekšēja pieredze ārējā atbalsta pārvaldībai decentralizētā veidā. Tādējādi nebija pietiekami izstrādātas dokumentācijas un aprēķinu, ar kuriem varētu pamatot maksājamo summu apmērus.

| 25. | Tā vietā, lai attaisnotu atvēlētās summas lielumu, tika piedāvāti citi argumenti, kā piemēram, vajadzība Komisijai dot pozitīvu signālu, ka tā ir pārliecināta par valstu spēju izpildīt Sapard programmu. Tomēr jābūt atšķirībai starp politisko gribu un ekonomisko realitāti, un liekot pārmērīgi lielu un priekšlaicīgu uzsvaru uz pirmo, Komisija pastāvīgi pārvērtēja budžetā paredzamās summas maksājumiem. |
| --- | --- |

25.

Tā vietā, lai attaisnotu atvēlētās summas lielumu, tika piedāvāti citi argumenti, kā piemēram, vajadzība Komisijai dot pozitīvu signālu, ka tā ir pārliecināta par valstu spēju izpildīt Sapard programmu. Tomēr jābūt atšķirībai starp politisko gribu un ekonomisko realitāti, un liekot pārmērīgi lielu un priekšlaicīgu uzsvaru uz pirmo, Komisija pastāvīgi pārvērtēja budžetā paredzamās summas maksājumiem.

DECENTRALIZĒTA IZPILDE

... bija Komisijas izvēle

| 26. | Līdz 1999. gada jūnijam projektu atlasei, konkursam un līgumu slēgšanai ārējā atbalsta saņemšanai bija vajadzīgs iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Sapard juridiskā bāze pirmo reizi pieļāva, ka iepriekšējus apstiprinājumus ārējā atbalsta saņemšanai var atcelt. Padome nepieprasīja, lai tiktu ieviesta decentralizēta pārvaldība, bet tāds bija Komisijas lēmums. Tas bija attaisnojams, ņemot vērā iespējami lielo finansējamo projektu skaitu. |
| --- | --- |

26.

Līdz 1999. gada jūnijam projektu atlasei, konkursam un līgumu slēgšanai ārējā atbalsta saņemšanai bija vajadzīgs iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Sapard juridiskā bāze pirmo reizi pieļāva, ka iepriekšējus apstiprinājumus ārējā atbalsta saņemšanai var atcelt. Padome nepieprasīja, lai tiktu ieviesta decentralizēta pārvaldība, bet tāds bija Komisijas lēmums. Tas bija attaisnojams, ņemot vērā iespējami lielo finansējamo projektu skaitu.

| 27. | Tā kā Komisija nebija izstrādājusi programmas pārvaldības metodes kā daļu Sapard regulas priekšlikumam ne 1998. gada martā, ne arī vēlāk, tai bija tas jāveic 1999. gada jūnijā, kad Padome regulu pieņēma. 2000. gada janvārī Komisija pieņēma paziņojumu, kurā norādīja, ka Sapard jāpārvalda decentralizēti. Komisijas sniegtie paskaidrojumi par lēmuma pieņemšanu bija šādi:






  — | tai bija nepietiekami tehniskie un cilvēku resursi, lai pārvaldītu sagaidāmo lielo skaitu mazu projektu; |
| --- | --- | --- |

27.

Tā kā Komisija nebija izstrādājusi programmas pārvaldības metodes kā daļu Sapard regulas priekšlikumam ne 1998. gada martā, ne arī vēlāk, tai bija tas jāveic 1999. gada jūnijā, kad Padome regulu pieņēma. 2000. gada janvārī Komisija pieņēma paziņojumu, kurā norādīja, ka Sapard jāpārvalda decentralizēti. Komisijas sniegtie paskaidrojumi par lēmuma pieņemšanu bija šādi:

—

tai bija nepietiekami tehniskie un cilvēku resursi, lai pārvaldītu sagaidāmo lielo skaitu mazu projektu;

| — | lai palīdzētu Sapard valstīm sagatavoties lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumu pārvaldībai pēc pievienošanās ES. |
| --- | --- |

—

lai palīdzētu Sapard valstīm sagatavoties lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumu pārvaldībai pēc pievienošanās ES.

... bet Komisijas nepietiekamais sagatavošanas darbs un saspringtais grafiks decentralizāciju apgrūtināja

| 28. | 1999. gada martā Berlīnē Eiropas Padome pieņēma lēmumu, ka sešu jaunu dalībvalstu pievienošana varētu sākties ar 2002. gadu, no kurām piecas valstis bija atbilstīgas Sapard
   (16). Tā kā tas nozīmēja, ka šajā gadījumā piecās valstīs Sapard programma būs spēkā tikai divus gadus, to bija svarīgi uzsākt, cik vien ātri iespējams, lai tai vispār būtu jebkādi rezultāti. |
| --- | --- |

28.

1999. gada martā Berlīnē Eiropas Padome pieņēma lēmumu, ka sešu jaunu dalībvalstu pievienošana varētu sākties ar 2002. gadu, no kurām piecas valstis bija atbilstīgas Sapard
   (16). Tā kā tas nozīmēja, ka šajā gadījumā piecās valstīs Sapard programma būs spēkā tikai divus gadus, to bija svarīgi uzsākt, cik vien ātri iespējams, lai tai vispār būtu jebkādi rezultāti.

| 29. | Tomēr izvēloties decentralizētu izpildes veidu un lai Sapard noteikumi darbotos šajās valstīs, Komisijai bija jānodrošina juridiskā bāze. Tam sekoja vajadzība Sapard valstīm pašām izveidot savas sistēmas, bet tām, savukārt, trūka iepriekšējas pieredzes šādu sistēmu izveidē. Neskatoties uz uzdevuma sarežģītību, Komisija nepietiekami novērtēja uzdevuma veikšanai vajadzīgo laiku. |
| --- | --- |

29.

Tomēr izvēloties decentralizētu izpildes veidu un lai Sapard noteikumi darbotos šajās valstīs, Komisijai bija jānodrošina juridiskā bāze. Tam sekoja vajadzība Sapard valstīm pašām izveidot savas sistēmas, bet tām, savukārt, trūka iepriekšējas pieredzes šādu sistēmu izveidē. Neskatoties uz uzdevuma sarežģītību, Komisija nepietiekami novērtēja uzdevuma veikšanai vajadzīgo laiku.

| 30. | Līdz 2002. gadam no piecām valstīm tikai Igaunijas (2001. gada jūnijs) un Slovēnijas (2001. gada novembris) izveidotās sistēmas saņēma Komisijas apstiprinājumu. Sapard izpildei atvēlētais laiks līdz ar to nesamazinājās, jo tā kā paplašināšanās sarunas bija ieilgušas, 2001. gada jūnijā Gēteborgā Eiropadome par pievienošanās datumu izvirzīja 2004. gada maiju. |
| --- | --- |

30.

Līdz 2002. gadam no piecām valstīm tikai Igaunijas (2001. gada jūnijs) un Slovēnijas (2001. gada novembris) izveidotās sistēmas saņēma Komisijas apstiprinājumu. Sapard izpildei atvēlētais laiks līdz ar to nesamazinājās, jo tā kā paplašināšanās sarunas bija ieilgušas, 2001. gada jūnijā Gēteborgā Eiropadome par pievienošanās datumu izvirzīja 2004. gada maiju.

... un pārvaldība no Komisijas puses ne vienmēr atbilda Sapard valstu vajadzībām

| 31. | Saskaņā ar ES dalībvalstu programmu principiem, Sapard valstis ir pilnībā atbildīgas par Sapard pārvaldību. Starptautiskie līgumi, kas noslēgti starp Sapard valstīm un Komisiju uzliek tām atbildību par ikdienas pārvaldību, jo īpaši nosakot un risinot programmas izpildes problēmas. |
| --- | --- |

31.

Saskaņā ar ES dalībvalstu programmu principiem, Sapard valstis ir pilnībā atbildīgas par Sapard pārvaldību. Starptautiskie līgumi, kas noslēgti starp Sapard valstīm un Komisiju uzliek tām atbildību par ikdienas pārvaldību, jo īpaši nosakot un risinot programmas izpildes problēmas.

| 32. | Pēc Komisijas uzskatiem, tās loma decentralizētā pārvaldībā ir novērot Sapard izpildi. Formāli tas nozīmētu līdzdalību programmu apspriešanā, gada programmas izpildes ziņojumu analīzē, ko iesniedz Sapard valstis, kā arī līdzdalību padomdevēja statusā katras valsts Uzraudzības komitejā divas reizes gadā (17). |
| --- | --- |

32.

Pēc Komisijas uzskatiem, tās loma decentralizētā pārvaldībā ir novērot Sapard izpildi. Formāli tas nozīmētu līdzdalību programmu apspriešanā, gada programmas izpildes ziņojumu analīzē, ko iesniedz Sapard valstis, kā arī līdzdalību padomdevēja statusā katras valsts Uzraudzības komitejā divas reizes gadā (17).

| 33. | Komisija šiem pienākumiem atvēlēja pārāk maz darbinieku. Vidēji mazāk par viena darbinieka laiku tika atvēlēts katras Sapard valsts programmas pārvaldībai (18). Tā, piemēram, viens darbinieks bija atbildīgs gan par Rumānijas, gan Bulgārijas programmu pārraudzību un kur Kopienas palīdzības summas sasniedza 1 442 miljonus EUR. |
| --- | --- |

33.

Komisija šiem pienākumiem atvēlēja pārāk maz darbinieku. Vidēji mazāk par viena darbinieka laiku tika atvēlēts katras Sapard valsts programmas pārvaldībai (18). Tā, piemēram, viens darbinieks bija atbildīgs gan par Rumānijas, gan Bulgārijas programmu pārraudzību un kur Kopienas palīdzības summas sasniedza 1 442 miljonus EUR.

| 34. | Komisijas attieksmi pret programmas pārvaldību var raksturot ar šādu piemēru. Eiropas Parlaments kritizēja Komisiju par nepietiekamu Sapard budžeta izpildi, jo maksājumi līdzekļu gala saņēmējiem bija ļoti mazi. Uz to Komisija atbildēja, ka izdevumi ir pilnībā atkarīgi no tā, cik ātri līdzekļu saņēmēji apgūst saņemtās summas un to Komisija kontrolēt nespēj. Komisija solījās paātrināt budžeta izpildi, kā rezultātā valstīm tika nosūtītas vēstules ar jautājumu, kā Komisija varētu palīdzēt (19). |
| --- | --- |

34.

Komisijas attieksmi pret programmas pārvaldību var raksturot ar šādu piemēru. Eiropas Parlaments kritizēja Komisiju par nepietiekamu Sapard budžeta izpildi, jo maksājumi līdzekļu gala saņēmējiem bija ļoti mazi. Uz to Komisija atbildēja, ka izdevumi ir pilnībā atkarīgi no tā, cik ātri līdzekļu saņēmēji apgūst saņemtās summas un to Komisija kontrolēt nespēj. Komisija solījās paātrināt budžeta izpildi, kā rezultātā valstīm tika nosūtītas vēstules ar jautājumu, kā Komisija varētu palīdzēt (19).

| 35. | Palātas revīzija atklāja vairākas jomas, kurās Sapard valstīs tika izmantotas dažādas prakses, no kurām dažas darbojās ar labiem rezultātiem, bet dažas bija neproduktīvas (sk. 21., 39., 80., 90., 95., 103. un 109. punktu). Komisija ir palīdzējusi Sapard valstīm organizēt seminārus un sadarbojas ar tām ikdienā, bet tas negarantē aktīvu un sistemātisku izpildes problēmu identificēšanu, kā arī to, ka visās desmit valstīs tiek ieviesta iespējami labākā pieredze (sk. arī 85.-86. punktu). |
| --- | --- |

35.

Palātas revīzija atklāja vairākas jomas, kurās Sapard valstīs tika izmantotas dažādas prakses, no kurām dažas darbojās ar labiem rezultātiem, bet dažas bija neproduktīvas (sk. 21., 39., 80., 90., 95., 103. un 109. punktu). Komisija ir palīdzējusi Sapard valstīm organizēt seminārus un sadarbojas ar tām ikdienā, bet tas negarantē aktīvu un sistemātisku izpildes problēmu identificēšanu, kā arī to, ka visās desmit valstīs tiek ieviesta iespējami labākā pieredze (sk. arī 85.-86. punktu).

SAPARD GALVENIE REZULTĀTI

Astoņās no desmit valstīm ietekme bijusi mazāka nekā plānota

| 36. | Sapard regula radīja pamatu Kopienas atbalstam pirmspievienošanās periodā. Astoņām no desmit saņēmējvalstīm šis periods ir no 2000. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 1. maijam. Līdzekļu gala saņēmējiem izmaksātās summas līdz 2003. gada 31. decembrim sasniedza 323 milj. EUR (kas bija 14, 8 % no pieejamā 2 183 miljonu EUR budžeta), turklāt vairāk kā puse no šīs summas tika izmaksāta 2003. gada pēdējā ceturksnī. Tā kā pirmspievienošanās periodā šajās valstīs bija zems izdevumu līmenis (sk. 11.-20. punktu), regulā paredzētie mērķi tika sasniegti tikai daļēji. |
| --- | --- |

36.

Sapard regula radīja pamatu Kopienas atbalstam pirmspievienošanās periodā. Astoņām no desmit saņēmējvalstīm šis periods ir no 2000. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 1. maijam. Līdzekļu gala saņēmējiem izmaksātās summas līdz 2003. gada 31. decembrim sasniedza 323 milj. EUR (kas bija 14, 8 % no pieejamā 2 183 miljonu EUR budžeta), turklāt vairāk kā puse no šīs summas tika izmaksāta 2003. gada pēdējā ceturksnī. Tā kā pirmspievienošanās periodā šajās valstīs bija zems izdevumu līmenis (sk. 11.-20. punktu), regulā paredzētie mērķi tika sasniegti tikai daļēji.

| 37. | Bulgārijai un Rumānijai Eiropas Padome kā pievienošanās datumu noteica 2007. gada 1. janvāri ar nosacījumu, ka šīs valstis atbildīs noteiktajām prasībām. Šo valstu gadījumā var sagaidīt daudz lielāku atdevi. |
| --- | --- |

37.

Bulgārijai un Rumānijai Eiropas Padome kā pievienošanās datumu noteica 2007. gada 1. janvāri ar nosacījumu, ka šīs valstis atbildīs noteiktajām prasībām. Šo valstu gadījumā var sagaidīt daudz lielāku atdevi.

PVN iekļaušana atbilstīgos izdevumos neveicina Sapard mērķus

| 38. | Saskaņā ar noslēgtajiem starptautiskajiem līgumiem starp Komisiju un katru Sapard valsti, PVN, kas iekļauts rēķinos par tehniku vai pakalpojumiem, nevar tikt atmaksāts kā atbilstīgs izdevums, ja tiek izpildīts kāds no zemāk minētajiem nosacījumiem:






  a) | ja tas ir atgūstams, atmaksājams vai kompensējams jebkādā iespējamā veidā; |
| --- | --- | --- |

38.

Saskaņā ar noslēgtajiem starptautiskajiem līgumiem starp Komisiju un katru Sapard valsti, PVN, kas iekļauts rēķinos par tehniku vai pakalpojumiem, nevar tikt atmaksāts kā atbilstīgs izdevums, ja tiek izpildīts kāds no zemāk minētajiem nosacījumiem:

a)

ja tas ir atgūstams, atmaksājams vai kompensējams jebkādā iespējamā veidā;

| b) | ja tas neveido daļu no kopējās nodokļu sistēmas; vai |
| --- | --- |

b)

ja tas neveido daļu no kopējās nodokļu sistēmas; vai

| c) | ja tas pārmērīgi noslogo jebkuru programmas daļu. |
| --- | --- |

c)

ja tas pārmērīgi noslogo jebkuru programmas daļu.

| 39. | Pasākuma “Lauku infrastruktūras attīstība un uzlabošana” atbalsta saņēmēji ir vietējās pašvaldības un šī pasākuma finansēto projektu rēķinos tiek iekļauts PVN. Tā kā Polijā PVN nav atmaksājams, tas tiek projektā iekļauts kā atbilstīgs izdevums. Citās revidētajās Sapard valstīs tas ir atšķirīgi. |
| --- | --- |

39.

Pasākuma “Lauku infrastruktūras attīstība un uzlabošana” atbalsta saņēmēji ir vietējās pašvaldības un šī pasākuma finansēto projektu rēķinos tiek iekļauts PVN. Tā kā Polijā PVN nav atmaksājams, tas tiek projektā iekļauts kā atbilstīgs izdevums. Citās revidētajās Sapard valstīs tas ir atšķirīgi.

| 40. | Pamatojoties uz līdzekļu piešķiršanu Polijai (270 miljoni EUR) laika posmā no 2000.-2003. gadam un PVN likmēm 7-22 % robežās, Palāta ir aprēķinājusi, ka PVN summa sasniegs vismaz 17,7 miljonus EUR. Šo summu Sapard iemaksās valsts budžetā, tādējādi neveicinot programmā definētos mērķu sasniegšanu. Salīdzinājumam, šī summa ir līdzvērtīga Kopienas ieguldījumam Polijā, lai veiktu aptuveni 400 ceļu modernizāciju vai 2 000 lauku saimniecību uzlabošanu. Rezultāts tam, ka Polijā atšķirībā no citām Sapard valstīm PVN tika uzskatīts par atbilstīgu izdevumu, ir ne tikai tas, ka šajā valstī tika veikts mazāk projektu, bet arī tas, ka valsts līdzfinansējums ir būtiski krities. Līdz ar to mazinājusies arī Sapard ietekme. Tādējādi saskaņā ar augstāk minētā c) punkta nosacījumiem, izdevumi ir neatbilstīgi. Nav nekādu pierādījumu tam, ka Komisija būtu rīkojusies, bet tās pienākums būtu izmeklēt visus lietas apstākļus, lai noskaidrotu, vai Polijai ir Sapard programmai jāatmaksā PVN. |
| --- | --- |

40.

Pamatojoties uz līdzekļu piešķiršanu Polijai (270 miljoni EUR) laika posmā no 2000.-2003. gadam un PVN likmēm 7-22 % robežās, Palāta ir aprēķinājusi, ka PVN summa sasniegs vismaz 17,7 miljonus EUR. Šo summu Sapard iemaksās valsts budžetā, tādējādi neveicinot programmā definētos mērķu sasniegšanu. Salīdzinājumam, šī summa ir līdzvērtīga Kopienas ieguldījumam Polijā, lai veiktu aptuveni 400 ceļu modernizāciju vai 2 000 lauku saimniecību uzlabošanu. Rezultāts tam, ka Polijā atšķirībā no citām Sapard valstīm PVN tika uzskatīts par atbilstīgu izdevumu, ir ne tikai tas, ka šajā valstī tika veikts mazāk projektu, bet arī tas, ka valsts līdzfinansējums ir būtiski krities. Līdz ar to mazinājusies arī Sapard ietekme. Tādējādi saskaņā ar augstāk minētā c) punkta nosacījumiem, izdevumi ir neatbilstīgi. Nav nekādu pierādījumu tam, ka Komisija būtu rīkojusies, bet tās pienākums būtu izmeklēt visus lietas apstākļus, lai noskaidrotu, vai Polijai ir Sapard programmai jāatmaksā PVN.

“ES standartu” ieviešana nav panākta pietiekamā apmērā

| 41. | Sapard regulas 4. panta 3. punkts paredz, ka attiecīgās kandidātvalstis saskaņā ar noteikumiem par vides aizsardzību nodrošina to, ka prioritāte tiek piešķirta pasākumiem, lai uzlabotu tirgus efektivitāti, kvalitātes un sanitāros standartus, un pasākumiem, lai radītu jaunas darba vietas lauku reģionos. Palātas veiktā revīzija atklāja, ka 44 no 46 projektiem, kuri tika revidēti saistībā ar diviem pasākumiem “Ieguldījumi lauku saimniecībās” un “Lauksaimniecības ražojumu apstrādes un tirdzniecības uzlabošana” vai nu veicināja vai modernizēja ražošanu (20). |
| --- | --- |

41.

Sapard regulas 4. panta 3. punkts paredz, ka attiecīgās kandidātvalstis saskaņā ar noteikumiem par vides aizsardzību nodrošina to, ka prioritāte tiek piešķirta pasākumiem, lai uzlabotu tirgus efektivitāti, kvalitātes un sanitāros standartus, un pasākumiem, lai radītu jaunas darba vietas lauku reģionos. Palātas veiktā revīzija atklāja, ka 44 no 46 projektiem, kuri tika revidēti saistībā ar diviem pasākumiem “Ieguldījumi lauku saimniecībās” un “Lauksaimniecības ražojumu apstrādes un tirdzniecības uzlabošana” vai nu veicināja vai modernizēja ražošanu (20).

| 42. | Tikai divi projekti par galveno mērķi izvirzīja saimnieciskās darbības standartu uzlabošanu. Kaut arī taisnība, ka jaunu un modernu iekārtu ieviešana vien jau atbilst ES standartiem, bija ļoti maz pierādījumu tam, ka 24 Sapard projektiem par tiešajiem ieguldījumiem saimniecībās, bija jebkāda ietekme uz kvalitāti, veselības vai vides aizsardzības standartiem saimniecībā kopumā. Līdzīgi bija gadījumā ar 20 revidētajiem pārstrādes uzņēmumu projektiem. Lai gan ražotnei kopumā no jaunajām iekārtām bija nenoliedzams ieguvums, tas nenodrošināja, ka uzņēmums pilnībā atbilda ES standartiem. |
| --- | --- |

42.

Tikai divi projekti par galveno mērķi izvirzīja saimnieciskās darbības standartu uzlabošanu. Kaut arī taisnība, ka jaunu un modernu iekārtu ieviešana vien jau atbilst ES standartiem, bija ļoti maz pierādījumu tam, ka 24 Sapard projektiem par tiešajiem ieguldījumiem saimniecībās, bija jebkāda ietekme uz kvalitāti, veselības vai vides aizsardzības standartiem saimniecībā kopumā. Līdzīgi bija gadījumā ar 20 revidētajiem pārstrādes uzņēmumu projektiem. Lai gan ražotnei kopumā no jaunajām iekārtām bija nenoliedzams ieguvums, tas nenodrošināja, ka uzņēmums pilnībā atbilda ES standartiem.

| 43. | Šī jautājuma svarīgums ir atzīmēts nesenajos Komisijas uzraudzības ziņojumos par gatavību dalībai ES (21). Šajos ziņojumos Komisija pašreizējo lauksaimniecības pārtikas uzņēmumu modernizēšanas tempu Čehijā, Ungārijā, Polijā un Slovākijā atzīmē kā jomu nopietnām pārdomām. Attiecībā uz Poliju tā secināja, ka neatliekams progress bija vajadzīgs iedzīvotāju veselības jomā un tūlītēja rīcība bija vajadzīga, lai līdz pievienošanās dienai izpildītu acquis. |
| --- | --- |

43.

Šī jautājuma svarīgums ir atzīmēts nesenajos Komisijas uzraudzības ziņojumos par gatavību dalībai ES (21). Šajos ziņojumos Komisija pašreizējo lauksaimniecības pārtikas uzņēmumu modernizēšanas tempu Čehijā, Ungārijā, Polijā un Slovākijā atzīmē kā jomu nopietnām pārdomām. Attiecībā uz Poliju tā secināja, ka neatliekams progress bija vajadzīgs iedzīvotāju veselības jomā un tūlītēja rīcība bija vajadzīga, lai līdz pievienošanās dienai izpildītu acquis.

| 44. | Lauksaimniecības pārtikas sektors, kurā nonāk 27 % no visiem Sapard līdzekļiem, saņem lielu finansējumu arī no tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem. Polijā, piemēram, šāda veida ieguldījumos lauksaimniecības pārtikas sektors saņem gadā aptuveni 575 miljonus EUR, kas ir desmit reiz vairāk par ikgadējo Sapard piešķīrumu (22). Šis sektors ir viens no dinamiskākajiem Polijas ekonomikā. Šādos apstākļos komercieguldījumu finansēšana būtu jāatstāj privātā sektora ziņā. Sapard finansējumam būtu jāvelta uzmanība jautājumam par atbilstību ES standartiem. |
| --- | --- |

44.

Lauksaimniecības pārtikas sektors, kurā nonāk 27 % no visiem Sapard līdzekļiem, saņem lielu finansējumu arī no tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem. Polijā, piemēram, šāda veida ieguldījumos lauksaimniecības pārtikas sektors saņem gadā aptuveni 575 miljonus EUR, kas ir desmit reiz vairāk par ikgadējo Sapard piešķīrumu (22). Šis sektors ir viens no dinamiskākajiem Polijas ekonomikā. Šādos apstākļos komercieguldījumu finansēšana būtu jāatstāj privātā sektora ziņā. Sapard finansējumam būtu jāvelta uzmanība jautājumam par atbilstību ES standartiem.

| 45. | Projekti pasākumam “Ieguldījumi lauku saimniecībās” parasti iekļāva lielu, modernu un jaudīgu lauktehnikas iegādi, kas bija nozīmīgi ražošanas palielināšanai lauku saimniecībās, kas saņēma Sapard atbalstu. Dažās valstīs bija novērojama jo īpaši liela šo ieguldījumu koncentrācija graudaugu sektorā. Taču ieguldījumi piena un gaļas sektorā, kur vajadzība ievērot ES standartus ir daudz aktuālāka, bija nelieli. Pēc Sapard valstu 2003. gada jūnijā iesniegto gada ziņojumu analīzes Komisija ir konstatējusi disproporciju. |
| --- | --- |

45.

Projekti pasākumam “Ieguldījumi lauku saimniecībās” parasti iekļāva lielu, modernu un jaudīgu lauktehnikas iegādi, kas bija nozīmīgi ražošanas palielināšanai lauku saimniecībās, kas saņēma Sapard atbalstu. Dažās valstīs bija novērojama jo īpaši liela šo ieguldījumu koncentrācija graudaugu sektorā. Taču ieguldījumi piena un gaļas sektorā, kur vajadzība ievērot ES standartus ir daudz aktuālāka, bija nelieli. Pēc Sapard valstu 2003. gada jūnijā iesniegto gada ziņojumu analīzes Komisija ir konstatējusi disproporciju.

| 46. | Pat ja Sapard galvenokārt attiektos uz iekārtu iegādi, tā tomēr būtu varējusi veicināt ES standartu ievērošanu. Tomēr tas tā nebija: obligāto standartu prasības un pārbaudes ir noteiktas valsts tiesību aktos. Tās ir vienādas visiem lauksaimniecības ražotājiem un pārstrādes uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai viņi piedalās Sapard projektā vai nē. Palātas revīzija atklāja, ka vietējo iestāžu veiktās sanitārās un apkārtējās vides aizsardzības pārbaudes ir nepietiekamas. Sīkāku informāciju sk. 70.-76. punktā. |
| --- | --- |

46.

Pat ja Sapard galvenokārt attiektos uz iekārtu iegādi, tā tomēr būtu varējusi veicināt ES standartu ievērošanu. Tomēr tas tā nebija: obligāto standartu prasības un pārbaudes ir noteiktas valsts tiesību aktos. Tās ir vienādas visiem lauksaimniecības ražotājiem un pārstrādes uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai viņi piedalās Sapard projektā vai nē. Palātas revīzija atklāja, ka vietējo iestāžu veiktās sanitārās un apkārtējās vides aizsardzības pārbaudes ir nepietiekamas. Sīkāku informāciju sk. 70.-76. punktā.

| 47. | Tādējādi, raugoties uz vispārējo Sapard mērķi acquis izpildē attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku, var izdarīt šādu secinājumu: līdz 2003. gada beigām līdzekļi tika vairāk tērēti projektiem, kas paaugstina lauksaimniecības ražojumu kvantitāti un nevis kvalitāti (kas nozīmētu atbilstību kvalitātes un sanitārajiem standartiem un vides aizsardzības prasībām). |
| --- | --- |

47.

Tādējādi, raugoties uz vispārējo Sapard mērķi acquis izpildē attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku, var izdarīt šādu secinājumu: līdz 2003. gada beigām līdzekļi tika vairāk tērēti projektiem, kas paaugstina lauksaimniecības ražojumu kvantitāti un nevis kvalitāti (kas nozīmētu atbilstību kvalitātes un sanitārajiem standartiem un vides aizsardzības prasībām).

Ne vienmēr bija skaidri definēti mērķi

| 48. | Palātas uz vietas veiktās revīzijas par “darbavietu radīšanu lauku reģionos” atklāja vairākus gadījumus, kad sakarā ar iekārtu modernizāciju, izmantojot Sapard ieguldījumus, darbavietu skaits samazinājās. Diemžēl Sapard uzraudzība neparedzēja iespējamās negatīvās sekas, kas rastos darba tirgū lauku apvidos, veicot ieguldījumus lauksaimniecības pārtikas sektorā. Dažos projektos, kur tika paredzēts palielināt darbavietu skaitu, tika atklāts, ka tas vairāk pamatojās uz vispārējiem nodomiem, ko noteica tirgus attīstība, un tās nebija tiešas Sapard projekta sekas. |
| --- | --- |

48.

Palātas uz vietas veiktās revīzijas par “darbavietu radīšanu lauku reģionos” atklāja vairākus gadījumus, kad sakarā ar iekārtu modernizāciju, izmantojot Sapard ieguldījumus, darbavietu skaits samazinājās. Diemžēl Sapard uzraudzība neparedzēja iespējamās negatīvās sekas, kas rastos darba tirgū lauku apvidos, veicot ieguldījumus lauksaimniecības pārtikas sektorā. Dažos projektos, kur tika paredzēts palielināt darbavietu skaitu, tika atklāts, ka tas vairāk pamatojās uz vispārējiem nodomiem, ko noteica tirgus attīstība, un tās nebija tiešas Sapard projekta sekas.

| 49. | Lai ieguldījumi lauku infrastruktūras attīstībā būtu atbilstīgi, tiem jābūt veiktiem lauku apvidos. Tomēr Komisija nenodrošināja to, ka projekti tika faktiski izpildīti lauku apvidos. Pieņemts, ka lauku reģiona robežas nosaka iedzīvotāju blīvums, bet tā kā dažās valstīs šādi dati nebija pieejami, Komisija atbalstīja citu kritēriju izmantošanu. Tas nozīmēja, ka Sapard piedalījās ar līdzfinansējumu ieguldījumos, kam bija apšaubāma saistība ar lauku apvidiem. Tika atklāti vairāki gadījumi, kad projektā piedalījās lielākas pilsētas piepilsēta. Patiesie lauku reģionu robežu kritēriji tā arī netika noskaidroti, neskatoties pat uz to, ka Sapard valstīs atšķirības starp infrastruktūru līmeņiem pilsētās un lauku apvidos parasti ir lielākas kā ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

49.

Lai ieguldījumi lauku infrastruktūras attīstībā būtu atbilstīgi, tiem jābūt veiktiem lauku apvidos. Tomēr Komisija nenodrošināja to, ka projekti tika faktiski izpildīti lauku apvidos. Pieņemts, ka lauku reģiona robežas nosaka iedzīvotāju blīvums, bet tā kā dažās valstīs šādi dati nebija pieejami, Komisija atbalstīja citu kritēriju izmantošanu. Tas nozīmēja, ka Sapard piedalījās ar līdzfinansējumu ieguldījumos, kam bija apšaubāma saistība ar lauku apvidiem. Tika atklāti vairāki gadījumi, kad projektā piedalījās lielākas pilsētas piepilsēta. Patiesie lauku reģionu robežu kritēriji tā arī netika noskaidroti, neskatoties pat uz to, ka Sapard valstīs atšķirības starp infrastruktūru līmeņiem pilsētās un lauku apvidos parasti ir lielākas kā ES dalībvalstīs.

... un Komisijas pienākums ziņot par mērķiem un prioritātēm netika pildīts kā paredzēts

| 50. | Sapard regulas 13. pants paredz, ka Komisijas pienākums ir sniegt gada ziņojumu par Kopienas sniegto atbalstu, kur tā jo īpaši izceļ panākto progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā. Lai to veiktu, gada ziņojumā ir jāizklāsta objektīvi kritēriji, kas palīdzētu izvērtēt progresu mērķu vai Sapard regulā izvirzīto prioritāšu sasniegšanā, piemēram, galveno rādītāju kopsavilkumu, kas izklāstīts Sapard programmās. Tas netika izdarīts. |
| --- | --- |

50.

Sapard regulas 13. pants paredz, ka Komisijas pienākums ir sniegt gada ziņojumu par Kopienas sniegto atbalstu, kur tā jo īpaši izceļ panākto progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā. Lai to veiktu, gada ziņojumā ir jāizklāsta objektīvi kritēriji, kas palīdzētu izvērtēt progresu mērķu vai Sapard regulā izvirzīto prioritāšu sasniegšanā, piemēram, galveno rādītāju kopsavilkumu, kas izklāstīts Sapard programmās. Tas netika izdarīts.

| 51. | Komisijas 2000., 2001. un 2002. gada ziņojumi sniedza detalizētu un tehnisku Komisijas darbības aprakstu, tajā skaitā informējot par progresu sistēmu izveidošanā un maksājumu veikšanā (23). Diemžēl, tie ir tikai līdzekļi mērķu sasniegšanai.
  Četrus gadus pēc programmas uzsākšanas Komisija nav definējusi vai informējusi, kādā mērā programmas izvirzītie mērķi sasniegti. |
| --- | --- |

51.

Komisijas 2000., 2001. un 2002. gada ziņojumi sniedza detalizētu un tehnisku Komisijas darbības aprakstu, tajā skaitā informējot par progresu sistēmu izveidošanā un maksājumu veikšanā (23). Diemžēl, tie ir tikai līdzekļi mērķu sasniegšanai.

Četrus gadus pēc programmas uzsākšanas Komisija nav definējusi vai informējusi, kādā mērā programmas izvirzītie mērķi sasniegti.

Sekmīgi risināta iestāžu darbības uzlabošana, izņemot agrovides jomu

| 52. | Neskatoties uz mērķiem un prioritātēm, kas definētas Padomes regulā, Komisija raugās uz Sapard, galvenokārt, kā uz jaunu iestāžu veidošanas līdzekli, kas pārņemtu Komisijas pieredzi pēc pievienošanās ES. Komisija jau vairākkārt, t.sk. savos gada ziņojumos, ir uzsvērusi, ka Sapard galvenais uzdevums ir sekmēt nepieciešamo pasākumu izpildi pēc pievienošanās ES. |
| --- | --- |

52.

Neskatoties uz mērķiem un prioritātēm, kas definētas Padomes regulā, Komisija raugās uz Sapard, galvenokārt, kā uz jaunu iestāžu veidošanas līdzekli, kas pārņemtu Komisijas pieredzi pēc pievienošanās ES. Komisija jau vairākkārt, t.sk. savos gada ziņojumos, ir uzsvērusi, ka Sapard galvenais uzdevums ir sekmēt nepieciešamo pasākumu izpildi pēc pievienošanās ES.

| 53. | Tomēr galvenokārt Sapard būtu jāvērtē pēc tā, kā tā ir sekmējusi sākotnēji izvirzīto mērķu izpildi. Jāatceras arī tas, ka jaunu iestāžu veidošana ir viens no PHARE programmas mērķiem, un programmas atvieglotai Kopienas pieredzes pārņemšanai ir ieviestas ar PHARE pārvaldības procedūru palīdzību un apmaksātas no PHARE budžeta (24). Katrā no apmeklētājām valstīm, lai apmaksātu izdevumus konsultantiem, programmu ekspertiem, sistēmu izveidošanai un revīzijai, pilotprojektiem, datortehnikai un darbinieku mācībām katrā no Sapard programmas izpildes organizācijām, PHARE pirmspievienošanās periodā iztērēja aptuveni 6 miljonus EUR. |
| --- | --- |

53.

Tomēr galvenokārt Sapard būtu jāvērtē pēc tā, kā tā ir sekmējusi sākotnēji izvirzīto mērķu izpildi. Jāatceras arī tas, ka jaunu iestāžu veidošana ir viens no PHARE programmas mērķiem, un programmas atvieglotai Kopienas pieredzes pārņemšanai ir ieviestas ar PHARE pārvaldības procedūru palīdzību un apmaksātas no PHARE budžeta (24). Katrā no apmeklētājām valstīm, lai apmaksātu izdevumus konsultantiem, programmu ekspertiem, sistēmu izveidošanai un revīzijai, pilotprojektiem, datortehnikai un darbinieku mācībām katrā no Sapard programmas izpildes organizācijām, PHARE pirmspievienošanās periodā iztērēja aptuveni 6 miljonus EUR.

| 54. | Sapard iestāžu veidošanas sekas ir bijušas pozitīvas. Kamēr PHARE apmaksāja un pārvaldīja pašu iestāžu veidošanu, Sapard nodrošināja iespēju mācīties darot. Tā kā daudzas procedūras (plānošana, izpilde, uzraudzība) bija identiskas, Sapard varēja piedāvāt tiešu pieredzi ES fondu pārvaldībā. PHARE un Sapard programmu apvienotie rezultāti uzskatāmi par sasniegumu, jo struktūras un sistēmas, kas vēl pirms dažiem gadiem faktiski nepastāvēja, tika izveidotas no jauna un izrādījās esam rīcībspējīgas un efektīvas. Detalizētāks ieskats šajās sistēmās sniegts 61.-65. punktā. |
| --- | --- |

54.

Sapard iestāžu veidošanas sekas ir bijušas pozitīvas. Kamēr PHARE apmaksāja un pārvaldīja pašu iestāžu veidošanu, Sapard nodrošināja iespēju mācīties darot. Tā kā daudzas procedūras (plānošana, izpilde, uzraudzība) bija identiskas, Sapard varēja piedāvāt tiešu pieredzi ES fondu pārvaldībā. PHARE un Sapard programmu apvienotie rezultāti uzskatāmi par sasniegumu, jo struktūras un sistēmas, kas vēl pirms dažiem gadiem faktiski nepastāvēja, tika izveidotas no jauna un izrādījās esam rīcībspējīgas un efektīvas. Detalizētāks ieskats šajās sistēmās sniegts 61.-65. punktā.

| 55. | Tomēr agrovides jomā iestāžu veidošana un mācīšanās darot nebija tik veiksmīga. Šis nozīmīgais lauku attīstības pasākums ir vienīgais obligātais dalībvalstīm, un tas ir arī lielākais, sastādot 41 % no lauku attīstībai paredzētajiem līdzekļiem saistībā ar ELVGF Garantijas nodaļu. Arī KLP (kopējās lauksaimniecības politikas) reforma agrovidei pievērš īpašu uzmanību. |
| --- | --- |

55.

Tomēr agrovides jomā iestāžu veidošana un mācīšanās darot nebija tik veiksmīga. Šis nozīmīgais lauku attīstības pasākums ir vienīgais obligātais dalībvalstīm, un tas ir arī lielākais, sastādot 41 % no lauku attīstībai paredzētajiem līdzekļiem saistībā ar ELVGF Garantijas nodaļu. Arī KLP (kopējās lauksaimniecības politikas) reforma agrovidei pievērš īpašu uzmanību.

| 56. | Sakarā ar agrovides pasākuma sarežģītību un to, ka tas bija iecerēts kā Sapard pilotprojekts, tikai 2001. gada decembrī Komisija Sapard valstīm piedāvāja sīkāku informāciju. Šī detalizētā informācija paredzēja grozījumus Sapard programmās, kas bija apstiprinātas katrai valstij atsevišķi, kā arī nozīmīgu sistēmu izveidošanu un apstiprināšanu. Tas nozīmēja, ka pasākumu nevarēja ieviest pirms 2002. gada beigām. Līdz 2003. gada decembrim tas izdevās tikai Čehijai un Slovākijai. Ungārija pat no tā atteicās. Polija bija gatava rīkoties tāpat, tomēr Komisija to pārliecināja par pasākuma saglabāšanas nozīmīgumu. Tomēr detalizētu izpildes noteikumu izstrādāšana turpināja kavēties, un pasākums Polijā tika ieviests tikai līdz ar tās iestāšanos ES. |
| --- | --- |

56.

Sakarā ar agrovides pasākuma sarežģītību un to, ka tas bija iecerēts kā Sapard pilotprojekts, tikai 2001. gada decembrī Komisija Sapard valstīm piedāvāja sīkāku informāciju. Šī detalizētā informācija paredzēja grozījumus Sapard programmās, kas bija apstiprinātas katrai valstij atsevišķi, kā arī nozīmīgu sistēmu izveidošanu un apstiprināšanu. Tas nozīmēja, ka pasākumu nevarēja ieviest pirms 2002. gada beigām. Līdz 2003. gada decembrim tas izdevās tikai Čehijai un Slovākijai. Ungārija pat no tā atteicās. Polija bija gatava rīkoties tāpat, tomēr Komisija to pārliecināja par pasākuma saglabāšanas nozīmīgumu. Tomēr detalizētu izpildes noteikumu izstrādāšana turpināja kavēties, un pasākums Polijā tika ieviests tikai līdz ar tās iestāšanos ES.

| 57. | Komisija noteica, ka agrovides pasākumā rīcībai jābūt ar mērķi apgūt praktisku pasākuma izpildes pieredzi gan administratīvā, gan lauku saimniecības līmenī. Mērķis netika sasniegts, jo līdz 2003. gada decembrim sešas no astoņām saņēmējvalstīm, kas pievienojās ES 2004. gada maijā, Sapard programmā bija guvušas tikai daļēju šī pasākuma izpildes pieredzi. |
| --- | --- |

57.

Komisija noteica, ka agrovides pasākumā rīcībai jābūt ar mērķi apgūt praktisku pasākuma izpildes pieredzi gan administratīvā, gan lauku saimniecības līmenī. Mērķis netika sasniegts, jo līdz 2003. gada decembrim sešas no astoņām saņēmējvalstīm, kas pievienojās ES 2004. gada maijā, Sapard programmā bija guvušas tikai daļēju šī pasākuma izpildes pieredzi.

KANDIDĀTVALSTĪS IEVIESTO SISTĒMU VĒRTĒJUMS

Sistēmu iepriekšēja apstiprināšana ir nodrošinājusi stingras finanšu kontroles sistēmas

| 58. | Sapard juridiskā bāze paredzēja Komisijas lēmumu par decentralizētu pārvaldību, kas pamatotos uz attiecīgās valsts pārvaldības un kontroles sistēmu analīzi (zināmu kā pārvaldības nodošana). Līdz 2003. gada decembrim Komisija bija pieņēmusi 17 lēmumus par valstī apstiprinātajām sistēmas daļām, ar katru no tiem nododot atbalsta pārvaldību uz laiku. Pilnīga pārvaldības nodošana, kas bija paredzēta pēc tālākas Komisijas pārbaudes un tās ieteikumu īstenošanas, netika nodrošināta. Komisija neuzņēmās pilnu atbildību par pārvaldības decentralizāciju. Turklāt Komisija pat nedefinēja kritērijus, kurus jāizpilda, lai iegūtu pilnīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

58.

Sapard juridiskā bāze paredzēja Komisijas lēmumu par decentralizētu pārvaldību, kas pamatotos uz attiecīgās valsts pārvaldības un kontroles sistēmu analīzi (zināmu kā pārvaldības nodošana). Līdz 2003. gada decembrim Komisija bija pieņēmusi 17 lēmumus par valstī apstiprinātajām sistēmas daļām, ar katru no tiem nododot atbalsta pārvaldību uz laiku. Pilnīga pārvaldības nodošana, kas bija paredzēta pēc tālākas Komisijas pārbaudes un tās ieteikumu īstenošanas, netika nodrošināta. Komisija neuzņēmās pilnu atbildību par pārvaldības decentralizāciju. Turklāt Komisija pat nedefinēja kritērijus, kurus jāizpilda, lai iegūtu pilnīgu pārvaldību.

| 59. | Sapard juridiskā bāze paredzēja arī obligātos decentralizētas pārvaldības kritērijus un nosacījumus, kā, piemēram, skaidri noteiktu līdzekļu pārvaldības sistēmu, t.sk. efektīvu iekšējo kontroli un atbilstīgu personālu. Komisijas analīze, veicot sistēmu revīzijas, nodrošināja, ka pirms tiek tērēti līdzekļi, darbojas skaidra sistēma ar galvenajiem kontroles mehānismiem (25). |
| --- | --- |

59.

Sapard juridiskā bāze paredzēja arī obligātos decentralizētas pārvaldības kritērijus un nosacījumus, kā, piemēram, skaidri noteiktu līdzekļu pārvaldības sistēmu, t.sk. efektīvu iekšējo kontroli un atbilstīgu personālu. Komisijas analīze, veicot sistēmu revīzijas, nodrošināja, ka pirms tiek tērēti līdzekļi, darbojas skaidra sistēma ar galvenajiem kontroles mehānismiem (25).

| 60. | Tā rezultātā Sapard valstis projektu izpildi (līgumu slēgšanu) uzsāka pēc Komisijas lēmuma apstiprināt sistēmas, kad bija sakārtotas visas procedūras, kontrollapas un veidlapas. ES dalībvalstīs šī situācija ir savādāka. Šajās valstīs struktūrfondu izdevumi 2000.-2006. gadam bija atbilstīgi jau no 2000. gada janvāra vai dažos gadījumos tiklīdz Komisijai tika iesniegts pirmais programmas dokumenta melnraksts bez iepriekšēja sistēmu apstiprinājuma. |
| --- | --- |

60.

Tā rezultātā Sapard valstis projektu izpildi (līgumu slēgšanu) uzsāka pēc Komisijas lēmuma apstiprināt sistēmas, kad bija sakārtotas visas procedūras, kontrollapas un veidlapas. ES dalībvalstīs šī situācija ir savādāka. Šajās valstīs struktūrfondu izdevumi 2000.-2006. gadam bija atbilstīgi jau no 2000. gada janvāra vai dažos gadījumos tiklīdz Komisijai tika iesniegts pirmais programmas dokumenta melnraksts bez iepriekšēja sistēmu apstiprinājuma.

Sistēmas visumā darbojās praksē

| 61. | Galvenie elementi Sapard pārvaldības un kontroles sistēmās ir kopīgi ar ES programmām. Struktūrfondu procedūras tiek pielietotas programmu veidošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. ELVGF Garantijas nodaļas procedūras tiek pielietotas finanšu pārvaldībā, t.sk. grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā (26) un maksājumu aģentūras izmantošanā. |
| --- | --- |

61.

Galvenie elementi Sapard pārvaldības un kontroles sistēmās ir kopīgi ar ES programmām. Struktūrfondu procedūras tiek pielietotas programmu veidošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. ELVGF Garantijas nodaļas procedūras tiek pielietotas finanšu pārvaldībā, t.sk. grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā (26) un maksājumu aģentūras izmantošanā.

| 62. | Plānošana, kas Sapard valstīm bija pilnībā jauna pieredze, cita starpā paredzēja stratēģijas un pasākumu aprakstu, prioritāšu izvēli un izmantojamo finanšu avotu norādi. Neskatoties uz to, visas Sapard lauksaimniecības un lauku attīstības programmas bija gatavas un Komisijas apstiprinātas 2000. gada augustā. Sapard programmu izveidošana nebija laikietilpīgāka kā struktūrfonda programmu apstiprināšana ES dalībvalstīs. Arī uzraudzības struktūras tika izveidotas samērā īsā laikā. |
| --- | --- |

62.

Plānošana, kas Sapard valstīm bija pilnībā jauna pieredze, cita starpā paredzēja stratēģijas un pasākumu aprakstu, prioritāšu izvēli un izmantojamo finanšu avotu norādi. Neskatoties uz to, visas Sapard lauksaimniecības un lauku attīstības programmas bija gatavas un Komisijas apstiprinātas 2000. gada augustā. Sapard programmu izveidošana nebija laikietilpīgāka kā struktūrfonda programmu apstiprināšana ES dalībvalstīs. Arī uzraudzības struktūras tika izveidotas samērā īsā laikā.

| 63. | Maksājumu aģentūras, kas izveidotas Sapard valstīs Sapard programmu izpildei, vairumā gadījumu būs tās pašas aģentūras, kas apgūs ES līdzekļus pēc pievienošanās. Lietuvā un Polijā aģentūras pārvaldīs gan ELVGF Garantijas, gan Virzības nodaļas. |
| --- | --- |

63.

Maksājumu aģentūras, kas izveidotas Sapard valstīs Sapard programmu izpildei, vairumā gadījumu būs tās pašas aģentūras, kas apgūs ES līdzekļus pēc pievienošanās. Lietuvā un Polijā aģentūras pārvaldīs gan ELVGF Garantijas, gan Virzības nodaļas.

| 64. | Tāpat kā dalībvalstīs visās Sapard valstu maksājumu aģentūrās darbojās iekšējās revīzijas nodaļas, un pārskatus revidēja un ziņojumus par pārvaldību un kontroles sistēmām veica neatkarīgas apliecinātājiestādes. Palāta atzina, ka tika veiktas profesionālas revīzijas. |
| --- | --- |

64.

Tāpat kā dalībvalstīs visās Sapard valstu maksājumu aģentūrās darbojās iekšējās revīzijas nodaļas, un pārskatus revidēja un ziņojumus par pārvaldību un kontroles sistēmām veica neatkarīgas apliecinātājiestādes. Palāta atzina, ka tika veiktas profesionālas revīzijas.

| 65. | Palāta izskatīja procedūru aprakstus un kontrollapas un pārbaudīja 33 lietas, lai pārliecinātos, ka sistēmas strādā kā minēts dokumentos. Neskatoties uz vēlāk atklātajiem trūkumiem šajā ziņojumā, Palāta uzskatīja, ka Sapard sistēmām būtiskie elementi bija iekļauti, ka procedūras bija precīzi dokumentētas, ka sistēmas, kas eksistēja uz papīra kopumā darbojās arī dzīvē un ka daudzās lietās tika veiktas pārbaudes. |
| --- | --- |

65.

Palāta izskatīja procedūru aprakstus un kontrollapas un pārbaudīja 33 lietas, lai pārliecinātos, ka sistēmas strādā kā minēts dokumentos. Neskatoties uz vēlāk atklātajiem trūkumiem šajā ziņojumā, Palāta uzskatīja, ka Sapard sistēmām būtiskie elementi bija iekļauti, ka procedūras bija precīzi dokumentētas, ka sistēmas, kas eksistēja uz papīra kopumā darbojās arī dzīvē un ka daudzās lietās tika veiktas pārbaudes.

... bet trūka apliecinošu dokumentu

| 66. | Kopīga problēma četrās apmeklētajās Sapard valstīs bija tā, ka caurskatītajās lietās trūka dokumentu par veiktajām pārbaudēm. Kontrollapas bija aizpildītas, bet lietās parasti trūka pamatojuma vai paskaidrojuma vērtētāju secinājumiem. Nebija nekādu darba pierakstu, kas izklāstītu paveikto, piemēram, aprēķini, uz vietas pārbaudītie dokumenti, satiktie cilvēki, utt. Trūkstot šādiem dokumentiem, tā vietā, lai veiktu jēgpilnu pārbaudi, otrā revidenta darbs pie kontrollapas bija ierobežots līdz vienkāršai pārbaudei, vai visi lodziņi bija atzīmēti. Tā kā ne vienmēr bija pieejamas instrukcijas, kā veicamas pārbaudes, Palātas revidentiem nebija iespējams noskaidrot, kāds darbs tika veikts, kā arī nebija iespējams konstatēt pamatojoties uz ko lodziņi kontrollapās bija atzīmēti kā “apmierinoši”. |
| --- | --- |

66.

Kopīga problēma četrās apmeklētajās Sapard valstīs bija tā, ka caurskatītajās lietās trūka dokumentu par veiktajām pārbaudēm. Kontrollapas bija aizpildītas, bet lietās parasti trūka pamatojuma vai paskaidrojuma vērtētāju secinājumiem. Nebija nekādu darba pierakstu, kas izklāstītu paveikto, piemēram, aprēķini, uz vietas pārbaudītie dokumenti, satiktie cilvēki, utt. Trūkstot šādiem dokumentiem, tā vietā, lai veiktu jēgpilnu pārbaudi, otrā revidenta darbs pie kontrollapas bija ierobežots līdz vienkāršai pārbaudei, vai visi lodziņi bija atzīmēti. Tā kā ne vienmēr bija pieejamas instrukcijas, kā veicamas pārbaudes, Palātas revidentiem nebija iespējams noskaidrot, kāds darbs tika veikts, kā arī nebija iespējams konstatēt pamatojoties uz ko lodziņi kontrollapās bija atzīmēti kā “apmierinoši”.

| 67. | Šāds piemērs bija Lietuvā, kur trūka dokumentācijas biznesa plāna analīzei. Kandidātiem, lai pieteiktos projektam, bija jāiesniedz biznesa plāns. Šāds plāns norāda uz biznesa, t.sk., ieguldījumu dzīvotspēju. Saskaņā ar Lietuvā procedūrās noteikts, ka ir jābūt vērtētājam, kas analizētu biznesa plānus. Tomēr jāsaka, ka dokumentos, ko Palāta pārbaudīja pēc nejaušības principa, bija maz pierādījumu tam, ka šāda analīze tika veikta. Šis darbs ir ļoti tehnisks un prasa vairāk par to, kas tiek darīts šobrīd: piemēram, atzīmēt lodziņā “Jā”, ka “zemkopības darbības finanšu rādītāji atbilst Lauksaimniecības ministrijas noteiktajai kritiskajai vērtībai”. |
| --- | --- |

67.

Šāds piemērs bija Lietuvā, kur trūka dokumentācijas biznesa plāna analīzei. Kandidātiem, lai pieteiktos projektam, bija jāiesniedz biznesa plāns. Šāds plāns norāda uz biznesa, t.sk., ieguldījumu dzīvotspēju. Saskaņā ar Lietuvā procedūrās noteikts, ka ir jābūt vērtētājam, kas analizētu biznesa plānus. Tomēr jāsaka, ka dokumentos, ko Palāta pārbaudīja pēc nejaušības principa, bija maz pierādījumu tam, ka šāda analīze tika veikta. Šis darbs ir ļoti tehnisks un prasa vairāk par to, kas tiek darīts šobrīd: piemēram, atzīmēt lodziņā “Jā”, ka “zemkopības darbības finanšu rādītāji atbilst Lauksaimniecības ministrijas noteiktajai kritiskajai vērtībai”.

Sapard sistēmas bija atkarīgas no citām, vājākām sistēmām

| 68. | Sapard sistēmām bija vajadzīgs iepriekšējs Komisijas apstiprinājums, kas pamatojas uz veikto revīziju. Tomēr uz sistēmām, kas ir tieši saistītas un nodrošina ieguldījumu Sapard programmās, attiecas citas procedūras. Piemēram, darbinieku pieņemšanas procedūras, pārbaužu procedūras par obligātajiem sanitārajiem, apkārtējās vides aizsardzības un dzīvnieku labturības standartiem. Šīs sistēmas un procedūras Komisijas revīzija neietver un iepriekšējs sistēmu apstiprinājums nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

68.

Sapard sistēmām bija vajadzīgs iepriekšējs Komisijas apstiprinājums, kas pamatojas uz veikto revīziju. Tomēr uz sistēmām, kas ir tieši saistītas un nodrošina ieguldījumu Sapard programmās, attiecas citas procedūras. Piemēram, darbinieku pieņemšanas procedūras, pārbaužu procedūras par obligātajiem sanitārajiem, apkārtējās vides aizsardzības un dzīvnieku labturības standartiem. Šīs sistēmas un procedūras Komisijas revīzija neietver un iepriekšējs sistēmu apstiprinājums nav vajadzīgs.

| 69. | Sapard juridiskā bāze paredz piemērotus darbiniekus ar attiecīgu pieredzi, kam uzticēt paredzēto uzdevumu (27). Darbinieku atlases procedūru pārbaude Bulgārijā, Lietuvā un Polijā atklāja, ka nesen pieņemto darbinieku atlase nebija caurskatāma un darbinieku lietās nebija informācijas par veiktajām procedūrām vai attiecīgo darbinieku atlases dokumentu. Lietuvā atklājās vairāki gadījumi, kad uz brīvajiem amatiem Sapard aģentūrā pieteicās tikai viens kandidāts un pēc darbinieka pieņemšanas atlases pārbaudes rezultāti tika mērķtiecīgi iznīcināti. Tādējādi netika ievērota caurskatāma atlases procedūra, kas garantētu profesionālu darbinieku pieņemšanu un to, ka sistēmas darbotos Komisijas apstiprinātā kvalitātes līmenī. |
| --- | --- |

69.

Sapard juridiskā bāze paredz piemērotus darbiniekus ar attiecīgu pieredzi, kam uzticēt paredzēto uzdevumu (27). Darbinieku atlases procedūru pārbaude Bulgārijā, Lietuvā un Polijā atklāja, ka nesen pieņemto darbinieku atlase nebija caurskatāma un darbinieku lietās nebija informācijas par veiktajām procedūrām vai attiecīgo darbinieku atlases dokumentu. Lietuvā atklājās vairāki gadījumi, kad uz brīvajiem amatiem Sapard aģentūrā pieteicās tikai viens kandidāts un pēc darbinieka pieņemšanas atlases pārbaudes rezultāti tika mērķtiecīgi iznīcināti. Tādējādi netika ievērota caurskatāma atlases procedūra, kas garantētu profesionālu darbinieku pieņemšanu un to, ka sistēmas darbotos Komisijas apstiprinātā kvalitātes līmenī.

| 70. | Projektu pieteikumu iesniedzējiem ir prasība ievērot veselības un apkārtējās vides aizsardzības standartus gan pirms, gan pēc projekta ieviešanas. Kā viens no Komisijas lēmumiem decentralizēt atbalsta pārvaldību bija ļaut katrai valstij pašai veikt kvalitātes, veselības un apkārtējās vides aizsardzības atbilstības pārbaudes, nepārskatot, kurš pārbaudīja, ko, kā un kad. Komisija nepieprasīja šādu informāciju no Sapard valstīm kā daļu no Sapard procedūrām. Vienīgā pārbaude, ko Komisija pieprasīja un ko arī Sapard aģentūra izpildīja, bija atbildīgo valsts iestāžu izsniegto sertifikātu nodrošināšana. |
| --- | --- |

70.

Projektu pieteikumu iesniedzējiem ir prasība ievērot veselības un apkārtējās vides aizsardzības standartus gan pirms, gan pēc projekta ieviešanas. Kā viens no Komisijas lēmumiem decentralizēt atbalsta pārvaldību bija ļaut katrai valstij pašai veikt kvalitātes, veselības un apkārtējās vides aizsardzības atbilstības pārbaudes, nepārskatot, kurš pārbaudīja, ko, kā un kad. Komisija nepieprasīja šādu informāciju no Sapard valstīm kā daļu no Sapard procedūrām. Vienīgā pārbaude, ko Komisija pieprasīja un ko arī Sapard aģentūra izpildīja, bija atbildīgo valsts iestāžu izsniegto sertifikātu nodrošināšana.

| 71. | Rumānijā sertifikātus par atbilstību standartiem izdeva vides aģentūra un aģentūra, kas atbild par sanitārajām un veselības aizsardzības pārbaudēm. Ne atbildīgās Rumānijas institūcijas, ne Komisija nebija izvērtējušas, uz kāda pamata izsniedzami sertifikāti. Kad pēdējo izvērtēja Palāta, tā secināja, ka nebija dokumentēts ko un kā pārbaudīja. Ne vienmēr bija pieejami Sapard projektu pārbaudes ziņojumi un, pat ja bija pieejami, tie nesniedza informāciju par veiktajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

71.

Rumānijā sertifikātus par atbilstību standartiem izdeva vides aģentūra un aģentūra, kas atbild par sanitārajām un veselības aizsardzības pārbaudēm. Ne atbildīgās Rumānijas institūcijas, ne Komisija nebija izvērtējušas, uz kāda pamata izsniedzami sertifikāti. Kad pēdējo izvērtēja Palāta, tā secināja, ka nebija dokumentēts ko un kā pārbaudīja. Ne vienmēr bija pieejami Sapard projektu pārbaudes ziņojumi un, pat ja bija pieejami, tie nesniedza informāciju par veiktajām pārbaudēm.

| 72. | Bulgārijā projektu atbilstību valsts apkārtējās vides aizsardzības standartiem atbildīgās valsts institūcijas pārbaudīja, balstoties uz pašvaldību komitejas lēmumu. Šis lēmums, savukārt, pamatojās tikai uz atbalsta ņēmēja sniegto informāciju un nekādas pārbaudes uz vietas, lai par to pārliecinātos, netika veiktas. |
| --- | --- |

72.

Bulgārijā projektu atbilstību valsts apkārtējās vides aizsardzības standartiem atbildīgās valsts institūcijas pārbaudīja, balstoties uz pašvaldību komitejas lēmumu. Šis lēmums, savukārt, pamatojās tikai uz atbalsta ņēmēja sniegto informāciju un nekādas pārbaudes uz vietas, lai par to pārliecinātos, netika veiktas.

| 73. | Ne no Komisijas, ne atbildīgajām valsts institūcijām nebija pieejama informācija, kādā mērā Sapard valstīs tika veiktas apkārtējās vides aizsardzības pārbaudes. Lai izvērtētu pārbaužu apjoma un veida pietiekamību, Palāta pieprasīja tikšanos ar pārstāvjiem no organizācijām, kas veica pārbaudes. Polija šādu informāciju nespēja sniegt, līdz ar to Palātai nav priekšstata, kā Polija nodrošināja atbilstību apkārtējās vides aizsardzības standartiem, kā to paredz Sapard regula. |
| --- | --- |

73.

Ne no Komisijas, ne atbildīgajām valsts institūcijām nebija pieejama informācija, kādā mērā Sapard valstīs tika veiktas apkārtējās vides aizsardzības pārbaudes. Lai izvērtētu pārbaužu apjoma un veida pietiekamību, Palāta pieprasīja tikšanos ar pārstāvjiem no organizācijām, kas veica pārbaudes. Polija šādu informāciju nespēja sniegt, līdz ar to Palātai nav priekšstata, kā Polija nodrošināja atbilstību apkārtējās vides aizsardzības standartiem, kā to paredz Sapard regula.

| 74. | Lietuvā un Bulgārijā atbilstību apkārtējās vides aizsardzības standartiem attiecībā uz pasākumu “Ieguldījumi lauku saimniecībās” iestādes pārbaudīja tikai pirms projekta apstiprināšanas, bet ne pēc tā pabeigšanas. Ir svarīgi veikt arī atkārtotas beigu pārbaudes un izsniegt sertifikātus tikai gadījumā, ja valsts un ES standarti ir ievēroti arī līdz projekta izpildes beigām. |
| --- | --- |

74.

Lietuvā un Bulgārijā atbilstību apkārtējās vides aizsardzības standartiem attiecībā uz pasākumu “Ieguldījumi lauku saimniecībās” iestādes pārbaudīja tikai pirms projekta apstiprināšanas, bet ne pēc tā pabeigšanas. Ir svarīgi veikt arī atkārtotas beigu pārbaudes un izsniegt sertifikātus tikai gadījumā, ja valsts un ES standarti ir ievēroti arī līdz projekta izpildes beigām.

| 75. | Tā vienā no Lietuvā uz vietas pārbaudītajiem projektiem Palāta atklāja, ka kūtsmēsli tiek glabāti nepareizi, tādējādi riskējot ar nitrātu noplūdi un neievērojot ES standartus. Pārbaude uz vietas tika veikta pirms projekta apstiprināšanas, bet govju skaits pēc tam bija krietni pieaudzis. Arī pirms maksājuma veikšanas netika veiktas pārbaudes, kas nodrošinātu atbilstību apkārtējās vides aizsardzības standartiem, kā to nosaka Sapard programmas. |
| --- | --- |

75.

Tā vienā no Lietuvā uz vietas pārbaudītajiem projektiem Palāta atklāja, ka kūtsmēsli tiek glabāti nepareizi, tādējādi riskējot ar nitrātu noplūdi un neievērojot ES standartus. Pārbaude uz vietas tika veikta pirms projekta apstiprināšanas, bet govju skaits pēc tam bija krietni pieaudzis. Arī pirms maksājuma veikšanas netika veiktas pārbaudes, kas nodrošinātu atbilstību apkārtējās vides aizsardzības standartiem, kā to nosaka Sapard programmas.

| 76. | Polijā tika atklātas problēmas ar atbilstību sanitārajiem un veselības aizsardzības standartiem. Attiecībā uz vienu no Palātas revidētajiem projektiem par jaunu iekārtu iegādi piena pārstrādes uzņēmumam, veterinārās pārvaldes progresa ziņojumā bija teikts, ka uzņēmums tikai par 74 % atbilda ES standartiem. Ziņojums netika ņemts vērā. Neskatoties uz to, ka acīmredzami netika ievērota Polijas Sapard programmas prasība, ka uzņēmumam pilnībā jāatbilst ES standartiem, citas pārbaudes pēc projekta beigšanas un tā apmaksas netika veiktas. |
| --- | --- |

76.

Polijā tika atklātas problēmas ar atbilstību sanitārajiem un veselības aizsardzības standartiem. Attiecībā uz vienu no Palātas revidētajiem projektiem par jaunu iekārtu iegādi piena pārstrādes uzņēmumam, veterinārās pārvaldes progresa ziņojumā bija teikts, ka uzņēmums tikai par 74 % atbilda ES standartiem. Ziņojums netika ņemts vērā. Neskatoties uz to, ka acīmredzami netika ievērota Polijas Sapard programmas prasība, ka uzņēmumam pilnībā jāatbilst ES standartiem, citas pārbaudes pēc projekta beigšanas un tā apmaksas netika veiktas.

... un valstu noteikumi par procentiem bija pretrunā Sapard noteikumiem

| 77. | Līdz ar sistēmu apstiprināšanu Komisija veica avansa maksājumus, ko Sapard valstis varēja izmantot kā apgrozāmo kapitālu. Sakarā ar laiku, kas bija vajadzīgs, lai sāktu veikt maksājumus atbalsta saņēmējiem (sk. 16. punktu), šie avansa maksājumi pirmajā Sapard izpildes gadā palika lielā mērā neizmantoti. Komisija uzskatīja, ka šīm summām bija vajadzīgs atbilstīgs nodrošinājuma līmenis un komerciāli izdevīgi nosacījumi. Palāta pārliecinājās, ka tas tā gluži nebija, jo, piemēram, trijās no četrām revidētajām valstīm atkarībā no valsts iekšējiem noteikumiem, pie viena un tā paša nodrošinājuma līmeņa bija iespējams dabūt dažādas procentu likmes. |
| --- | --- |

77.

Līdz ar sistēmu apstiprināšanu Komisija veica avansa maksājumus, ko Sapard valstis varēja izmantot kā apgrozāmo kapitālu. Sakarā ar laiku, kas bija vajadzīgs, lai sāktu veikt maksājumus atbalsta saņēmējiem (sk. 16. punktu), šie avansa maksājumi pirmajā Sapard izpildes gadā palika lielā mērā neizmantoti. Komisija uzskatīja, ka šīm summām bija vajadzīgs atbilstīgs nodrošinājuma līmenis un komerciāli izdevīgi nosacījumi. Palāta pārliecinājās, ka tas tā gluži nebija, jo, piemēram, trijās no četrām revidētajām valstīm atkarībā no valsts iekšējiem noteikumiem, pie viena un tā paša nodrošinājuma līmeņa bija iespējams dabūt dažādas procentu likmes.

| 78. | Bulgārijā vairākas komercbankas piedāvāja savus nosacījumus Sapard līdzekļu noguldīšanai. Pēc tam, kad Komisija bija veikusi avansa maksājumu, Bulgārijas iestādes neizmantotos līdzekļus noguldīja bankā kā termiņdepozītu. Šī atzīstamā prakse netika pielietota Lietuvā, Polijā un Rumānijā, kur valsts tiesību akti paredzēja valsts bankas izmantošanu. Šīs bankas piedāvāja zemākas procentu likmes un līdzekļus nebija iespējams noguldīt termiņdepozītā. |
| --- | --- |

78.

Bulgārijā vairākas komercbankas piedāvāja savus nosacījumus Sapard līdzekļu noguldīšanai. Pēc tam, kad Komisija bija veikusi avansa maksājumu, Bulgārijas iestādes neizmantotos līdzekļus noguldīja bankā kā termiņdepozītu. Šī atzīstamā prakse netika pielietota Lietuvā, Polijā un Rumānijā, kur valsts tiesību akti paredzēja valsts bankas izmantošanu. Šīs bankas piedāvāja zemākas procentu likmes un līdzekļus nebija iespējams noguldīt termiņdepozītā.

| 79. | Vislielākā atšķirība tika konstatēta Rumānijā, kur līdz 2003. gada beigām bija iespēja procentos nopelnīt par aptuveni EUR 650 000 vairāk, ja vien brīvajiem Kopienas līdzekļiem būtu piemērotas iespējami augstākās procentu likmes. Problēmas tika konstatētas arī citās valstīs, piemēram, Polijā, kur procenti bija iegrāmatoti subkontā, par kuriem procenti netika maksāti. |
| --- | --- |

79.

Vislielākā atšķirība tika konstatēta Rumānijā, kur līdz 2003. gada beigām bija iespēja procentos nopelnīt par aptuveni EUR 650 000 vairāk, ja vien brīvajiem Kopienas līdzekļiem būtu piemērotas iespējami augstākās procentu likmes. Problēmas tika konstatētas arī citās valstīs, piemēram, Polijā, kur procenti bija iegrāmatoti subkontā, par kuriem procenti netika maksāti.

| 80. | Dažādās Sapard valstīs tika pielietotas dažādas prakses, un Komisija nenodrošināja to, ka visās desmit valstīs tika izmantota labākā pieredze. |
| --- | --- |

80.

Dažādās Sapard valstīs tika pielietotas dažādas prakses, un Komisija nenodrošināja to, ka visās desmit valstīs tika izmantota labākā pieredze.

IZPILDES PROBLĒMAS SAPARD VALSTĪS

Potenciālajiem atbalsta saņēmējiem nepietiek pašu resursu un ir grūti saņemt kredītus

| 81. | Projektiem, kas nerada nozīmīgus tīros ieņēmumus (piemēram, vietējas nozīmes ceļiem) atbalsta likme ir līdz 100 %, jo infrastruktūra ir svarīgs priekšnosacījums jebkādai attīstībai lauku apvidos. Šādiem projektiem tika saņemts liels skaits pieteikumu, kur viens no galvenajiem iemesliem bija augstā finansējuma atbalsta likme. Pārējiem projektiem, kur atbalsta likme nepārsniedz 50 %, tiek sagaidīts, ka atbalsta ņēmēji no saviem līdzekļiem vai aizņēmuma veidā finansēs vismaz 50 % no projekta izmaksām. |
| --- | --- |

81.

Projektiem, kas nerada nozīmīgus tīros ieņēmumus (piemēram, vietējas nozīmes ceļiem) atbalsta likme ir līdz 100 %, jo infrastruktūra ir svarīgs priekšnosacījums jebkādai attīstībai lauku apvidos. Šādiem projektiem tika saņemts liels skaits pieteikumu, kur viens no galvenajiem iemesliem bija augstā finansējuma atbalsta likme. Pārējiem projektiem, kur atbalsta likme nepārsniedz 50 %, tiek sagaidīts, ka atbalsta ņēmēji no saviem līdzekļiem vai aizņēmuma veidā finansēs vismaz 50 % no projekta izmaksām.

| 82. | Lai saņemtu maksājumus no Sapard, atbalsta ņēmējiem jāiesniedz izdevumu deklarācijas. Tas nozīmē, ka vispirms ir jābūt līdzekļiem sākotnējo izdevumu segšanai bieži vien vairāku mēnešu garumā, kamēr Sapard aģentūra apstrādā maksājuma prasību un arī veic pašu maksājumu. Smagnējas administratīvas procedūras paildzina šo procesu (sk. 93. punktu). |
| --- | --- |

82.

Lai saņemtu maksājumus no Sapard, atbalsta ņēmējiem jāiesniedz izdevumu deklarācijas. Tas nozīmē, ka vispirms ir jābūt līdzekļiem sākotnējo izdevumu segšanai bieži vien vairāku mēnešu garumā, kamēr Sapard aģentūra apstrādā maksājuma prasību un arī veic pašu maksājumu. Smagnējas administratīvas procedūras paildzina šo procesu (sk. 93. punktu).

| 83. | Polijas lauksaimnieku un lauksaimniecības konsultantu vidū veiktā Sapard aģentūras aptauja noskaidroja galvenās problēmas, piesakoties Sapard atbalstam (28). Aptauja parādīja, ka galvenie trīs kavēkļi, ar kuriem nācās saskarties, bija augstās banku kredītu procentu likmes, vajadzība pēc priekšfinansējuma un pašu līdzekļu trūkums investīcijām. Tomēr iespējas Sapard tālākai attīstībai šajā valstī ir lielas, par ko var spriest pēc Polijas valsts atbalsta shēmas, saskaņā ar kuru valsts zemniekiem nodrošina aizdevumu 80 % apmērā no projekta izmaksām. 2002. gadā šādā veidā tika atbalstīti vairāk kā 24 000 zemnieku, kas ir desmit reizes vairāk kā paredz Sapard programma (29). |
| --- | --- |

83.

Polijas lauksaimnieku un lauksaimniecības konsultantu vidū veiktā Sapard aģentūras aptauja noskaidroja galvenās problēmas, piesakoties Sapard atbalstam (28). Aptauja parādīja, ka galvenie trīs kavēkļi, ar kuriem nācās saskarties, bija augstās banku kredītu procentu likmes, vajadzība pēc priekšfinansējuma un pašu līdzekļu trūkums investīcijām. Tomēr iespējas Sapard tālākai attīstībai šajā valstī ir lielas, par ko var spriest pēc Polijas valsts atbalsta shēmas, saskaņā ar kuru valsts zemniekiem nodrošina aizdevumu 80 % apmērā no projekta izmaksām. 2002. gadā šādā veidā tika atbalstīti vairāk kā 24 000 zemnieku, kas ir desmit reizes vairāk kā paredz Sapard programma (29).

| 84. | Pieteikumu iesniedzējiem lielākās problēmas sagādā priekšfinansējuma un papildu finansējuma nodrošinājums. Tā galvenais iemesls ir apgrozāmā un investīciju kapitāla nepietiekamība apvienojumā ar ierobežojošu banku kredītpolitiku, ko vēl vairāk saasina mazattīstīts īpašumu tirgus un banku sistēma. Tā ir vispārēja problēma Sapard valstīs un ir viena no vājajām vietām Sapard izpildē, kā arī viens no galvenajiem iemesliem mazākam projektu skaita ieviešanai nekā paredzēts. Sapard programma neparedz šīs problēmas risināšanu, tāpēc valstis pašas ir neatkarīgi mēģinājušas ar to tikt galā katra savā veidā. |
| --- | --- |

84.

Pieteikumu iesniedzējiem lielākās problēmas sagādā priekšfinansējuma un papildu finansējuma nodrošinājums. Tā galvenais iemesls ir apgrozāmā un investīciju kapitāla nepietiekamība apvienojumā ar ierobežojošu banku kredītpolitiku, ko vēl vairāk saasina mazattīstīts īpašumu tirgus un banku sistēma. Tā ir vispārēja problēma Sapard valstīs un ir viena no vājajām vietām Sapard izpildē, kā arī viens no galvenajiem iemesliem mazākam projektu skaita ieviešanai nekā paredzēts. Sapard programma neparedz šīs problēmas risināšanu, tāpēc valstis pašas ir neatkarīgi mēģinājušas ar to tikt galā katra savā veidā.

| 85. | Bulgārijas iestādes uzskatīja, ka kreditēšanas plāns palīdzētu atrisināt iepriekš minētās problēmas un tādējādi atvieglotu Sapard izpildi. Tā rezultātā tika apstiprināts plāns, kas nodrošina kredītlīdzekļus Sapard atbalsta ņēmējiem, un 2003. gadā valsts budžetā tam tika atvēlēti 60 miljoni EUR. 2003. gada jūnijā Bulgārijas lauksaimniecības ministrs par plānu informēja Komisiju. 2003. gada jūlijā Komisija atbildēja, ka plānā varētu būt ietverti daži valsts atbalsta elementi un ka tādā gadījumā, ievērojot konkurences noteikumus, būtu vajadzīgas dažas izmaiņas (30). Neskaitot rakstiski uzdotus jautājumus par Bulgārijas plāna finanšu detaļām, tai netika sniegta nekāda steidzama palīdzība vai padoms, kā rezultātā Bulgārija no plāna atteicās. Tādējādi 60 miljoni EUR, kas bija pieejami, lai atrisinātu galvenās Sapard izpildes problēmas Bulgārijā, netika apgūti, jo Komisija aktīvi nesekoja problēmas gaitai. |
| --- | --- |

85.

Bulgārijas iestādes uzskatīja, ka kreditēšanas plāns palīdzētu atrisināt iepriekš minētās problēmas un tādējādi atvieglotu Sapard izpildi. Tā rezultātā tika apstiprināts plāns, kas nodrošina kredītlīdzekļus Sapard atbalsta ņēmējiem, un 2003. gadā valsts budžetā tam tika atvēlēti 60 miljoni EUR. 2003. gada jūnijā Bulgārijas lauksaimniecības ministrs par plānu informēja Komisiju. 2003. gada jūlijā Komisija atbildēja, ka plānā varētu būt ietverti daži valsts atbalsta elementi un ka tādā gadījumā, ievērojot konkurences noteikumus, būtu vajadzīgas dažas izmaiņas (30). Neskaitot rakstiski uzdotus jautājumus par Bulgārijas plāna finanšu detaļām, tai netika sniegta nekāda steidzama palīdzība vai padoms, kā rezultātā Bulgārija no plāna atteicās. Tādējādi 60 miljoni EUR, kas bija pieejami, lai atrisinātu galvenās Sapard izpildes problēmas Bulgārijā, netika apgūti, jo Komisija aktīvi nesekoja problēmas gaitai.

| 86. | Arī citas valstis ir ieviesušas līdzīgus plānus, kurus Komisija tomēr nav caurskatījusi. Piemēram, Lietuvas iestādes ir izveidojušas garantiju fondu, kas sniedz aizdevumu garantijas potenciālajiem Sapard (un ne tikai) atbalsta ņēmējiem. Arī šī plāna atsevišķus elementus var uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

86.

Arī citas valstis ir ieviesušas līdzīgus plānus, kurus Komisija tomēr nav caurskatījusi. Piemēram, Lietuvas iestādes ir izveidojušas garantiju fondu, kas sniedz aizdevumu garantijas potenciālajiem Sapard (un ne tikai) atbalsta ņēmējiem. Arī šī plāna atsevišķus elementus var uzskatīt par valsts atbalstu.

| 87. | Rumānijas pašvaldībām bija jāsaskaras ar ievērojamām grūtībām, veicot maksājumus darba izpildītājiem, jo maksājamās summas bieži vien bija lielākas par pašvaldības gada budžetu. Sapard noteikumi aizliedza Sapard aģentūrai tiešā veidā apmaksāt darba veicēju rēķinus. Tomēr līdzīgā situācijā Lietuvas Sapard aģentūra veica tiešos maksājumus pašvaldībai, tādējādi pārkāpjot Sapard noteikumus, par summu aptuveni 1 miljona EUR apmērā (31). |
| --- | --- |

87.

Rumānijas pašvaldībām bija jāsaskaras ar ievērojamām grūtībām, veicot maksājumus darba izpildītājiem, jo maksājamās summas bieži vien bija lielākas par pašvaldības gada budžetu. Sapard noteikumi aizliedza Sapard aģentūrai tiešā veidā apmaksāt darba veicēju rēķinus. Tomēr līdzīgā situācijā Lietuvas Sapard aģentūra veica tiešos maksājumus pašvaldībai, tādējādi pārkāpjot Sapard noteikumus, par summu aptuveni 1 miljona EUR apmērā (31).

| 88. | Lai samazinātu uz atbalsta ņēmēja uzlikto priekšfinansējuma slogu, Lietuva un Rumānija projektu gaitā veica starpmaksājumus. Šī prakse gan netika pielietota visās valstīs, jo tika uzskatīts, ka tā palielina administratīvā darba apjomu. |
| --- | --- |

88.

Lai samazinātu uz atbalsta ņēmēja uzlikto priekšfinansējuma slogu, Lietuva un Rumānija projektu gaitā veica starpmaksājumus. Šī prakse gan netika pielietota visās valstīs, jo tika uzskatīts, ka tā palielina administratīvā darba apjomu.

| 89. | Vēl viena problēma, ar ko nācās saskarties Rumānijai, bija pašvaldības saistības segt ekspluatācijas izmaksas pēc projekta pabeigšanas, kas ir nosacījums atbilstībai Sapard attiecīgajā pasākumā. Pārsvarā projekti bija saistīti ar ceļu uzlabojumiem un patieso apjomu to uzturēšanai nākotnē neparedzēja ne pašvaldības, ne par to interesējās Sapard aģentūra. Nebija veikti pat aptuveni aprēķini, un uz Palātas revidentu uzdotajiem jautājumiem pašvaldības nespēja sniegt ne pamatotas kalkulācijas, ne norādīt, kā šos izdevumus būtu reāli segt no viņu ierobežotajiem budžetiem. Daudzas pašvaldības to uzskatīja par otršķirīgu jautājumu. Galvenais bija panākt projekta apstiprināšanu. Tādējādi pašreizējā sistēma Rumānijā nespēj nodrošināt investīciju dzīvotspēju, kas ir ļoti būtisks mīnuss. |
| --- | --- |

89.

Vēl viena problēma, ar ko nācās saskarties Rumānijai, bija pašvaldības saistības segt ekspluatācijas izmaksas pēc projekta pabeigšanas, kas ir nosacījums atbilstībai Sapard attiecīgajā pasākumā. Pārsvarā projekti bija saistīti ar ceļu uzlabojumiem un patieso apjomu to uzturēšanai nākotnē neparedzēja ne pašvaldības, ne par to interesējās Sapard aģentūra. Nebija veikti pat aptuveni aprēķini, un uz Palātas revidentu uzdotajiem jautājumiem pašvaldības nespēja sniegt ne pamatotas kalkulācijas, ne norādīt, kā šos izdevumus būtu reāli segt no viņu ierobežotajiem budžetiem. Daudzas pašvaldības to uzskatīja par otršķirīgu jautājumu. Galvenais bija panākt projekta apstiprināšanu. Tādējādi pašreizējā sistēma Rumānijā nespēj nodrošināt investīciju dzīvotspēju, kas ir ļoti būtisks mīnuss.

| 90. | Komisija šādas projektu izpildes problēmas nekonstatēja, līdz ar to nespēja tās konsekventi risināt. Tā kā pašai Sapard programmai tādas iespējas nebija, tika pieņemti īpaši lēmumi. Tā rezultātā Sapard valstīs darbojās dažādas prakses, dažas no kurām bija labas, bet dažas pārkāpa noteikumus. |
| --- | --- |

90.

Komisija šādas projektu izpildes problēmas nekonstatēja, līdz ar to nespēja tās konsekventi risināt. Tā kā pašai Sapard programmai tādas iespējas nebija, tika pieņemti īpaši lēmumi. Tā rezultātā Sapard valstīs darbojās dažādas prakses, dažas no kurām bija labas, bet dažas pārkāpa noteikumus.

... pastāvēja smagnējas administratīvās procedūras

| 91. | Pēc pirmajiem deviņiem Sapard izpildes mēnešiem Polijā tika saņemti 977 pieteikumi, no kuriem 472 (48 %) tika atteikti. Šo datu analīze parāda, ka galvenais atteikuma iemesls bija neprecīza pieteikumu sagatavošana. Grūtības galvenokārt attiecināmas uz lielo vajadzīgo dokumentu skaitu un to sagādāšanas grūtībām. Ar šādu problēmu saskārās arī Bulgārija, kur kā piemēru var minēt vienu no Palātas revidētajiem projektiem. Nosacīti vienkāršajam projektam par ražas novākšanas kombaina un arkla iegādi, vajadzīgo pieteikuma dokumentācijas lappušu skaits bija 2 477, bet lūgumam uz apmaksu bija nepieciešama 601 lapa. Ne vienmēr ir skaidrs dažu šo dokumentu svarīgums, tādēļ ir nepieciešamība vienkāršot procedūras un samazināt atbalsta saņēmējiem uzlikto slogu dokumentācijas sagatavošanā, kas, savukārt, paātrinātu projektu izpildi. |
| --- | --- |

91.

Pēc pirmajiem deviņiem Sapard izpildes mēnešiem Polijā tika saņemti 977 pieteikumi, no kuriem 472 (48 %) tika atteikti. Šo datu analīze parāda, ka galvenais atteikuma iemesls bija neprecīza pieteikumu sagatavošana. Grūtības galvenokārt attiecināmas uz lielo vajadzīgo dokumentu skaitu un to sagādāšanas grūtībām. Ar šādu problēmu saskārās arī Bulgārija, kur kā piemēru var minēt vienu no Palātas revidētajiem projektiem. Nosacīti vienkāršajam projektam par ražas novākšanas kombaina un arkla iegādi, vajadzīgo pieteikuma dokumentācijas lappušu skaits bija 2 477, bet lūgumam uz apmaksu bija nepieciešama 601 lapa. Ne vienmēr ir skaidrs dažu šo dokumentu svarīgums, tādēļ ir nepieciešamība vienkāršot procedūras un samazināt atbalsta saņēmējiem uzlikto slogu dokumentācijas sagatavošanā, kas, savukārt, paātrinātu projektu izpildi.

| 92. | Vēl viens piemērs smagnējām administratīvām procedūrām ir, kad Sapard aģentūra atklāj, ka pieteikums ir nepilnīgs un atbalsta saņēmējam tiek dota iespēja sagādāt trūkstošos dokumentus. Bieži vien tam atvēlētais laiks ir nepietiekams. Rezultātā, pieteikums tiek noraidīts. Piemēram, projekta pieteikumam par vietējas nozīmes ceļa uzlabošanu Polijā trūka tikai viens dokuments, budžets nākošajam gadam, bet tā saņemšanai bija nepieciešama pašvaldības Padomes sanāksme, kuru nebija iespējams sasaukt atvēlētajā laikā, un šo projektu noraidīja. |
| --- | --- |

92.

Vēl viens piemērs smagnējām administratīvām procedūrām ir, kad Sapard aģentūra atklāj, ka pieteikums ir nepilnīgs un atbalsta saņēmējam tiek dota iespēja sagādāt trūkstošos dokumentus. Bieži vien tam atvēlētais laiks ir nepietiekams. Rezultātā, pieteikums tiek noraidīts. Piemēram, projekta pieteikumam par vietējas nozīmes ceļa uzlabošanu Polijā trūka tikai viens dokuments, budžets nākošajam gadam, bet tā saņemšanai bija nepieciešama pašvaldības Padomes sanāksme, kuru nebija iespējams sasaukt atvēlētajā laikā, un šo projektu noraidīja.

| 93. | Pieteikumu apstrādei vajadzīgais laiks arī bieži atņem motivāciju potenciālajiem projektu iesniedzējiem. Kavēšanās ar apmaksas pieteikumu apstrādi vēl vairāk paildzina pirmā finansējuma saņemšanu un atbaida iespējamos atbalsta saņēmējus. |
| --- | --- |

93.

Pieteikumu apstrādei vajadzīgais laiks arī bieži atņem motivāciju potenciālajiem projektu iesniedzējiem. Kavēšanās ar apmaksas pieteikumu apstrādi vēl vairāk paildzina pirmā finansējuma saņemšanu un atbaida iespējamos atbalsta saņēmējus.

| 94. | Laiks no maksājuma prasības iesniegšanas līdz faktiskajai apmaksas saņemšanai apmeklētajās valstīs ir divi līdz trīs mēneši. Bez nepieciešamā laika maksājuma prasības izvērtēšanai kopējais izmaksas laiks paredz arī gaidīšanu uz maksājuma uzdevuma sagatavošanu. Polijā kādam zemniekam uz kompensāciju bija jāgaida gandrīz seši mēneši, jo viņš projektu pabeidza ātrāk kā bija paredzēts viņa pieteikumā. Polijas iestādes uzskatīja, ka viņi nevar pieņemt maksājuma prasību ātrāk par noteikto datumu. |
| --- | --- |

94.

Laiks no maksājuma prasības iesniegšanas līdz faktiskajai apmaksas saņemšanai apmeklētajās valstīs ir divi līdz trīs mēneši. Bez nepieciešamā laika maksājuma prasības izvērtēšanai kopējais izmaksas laiks paredz arī gaidīšanu uz maksājuma uzdevuma sagatavošanu. Polijā kādam zemniekam uz kompensāciju bija jāgaida gandrīz seši mēneši, jo viņš projektu pabeidza ātrāk kā bija paredzēts viņa pieteikumā. Polijas iestādes uzskatīja, ka viņi nevar pieņemt maksājuma prasību ātrāk par noteikto datumu.

| 95. | Visos gadījumos, kad Palāta konstatēja, ka procedūras apgrūtina programmas izpildi, Sapard valstis bija pielietojušas stingrākas procedūras, nekā to bija prasījusi Komisija. Izrādījās, ka decentralizēta valstu pārvaldība bija nespējīga atrisināt problēmas, ko bieži vien radīja stingra un nevajadzīga birokrātija, kas kavēja efektīvu Sapard izpildi. Turklāt netika izmantota labākā pieredze, kas kavēja ātrāku Sapard izpildi. |
| --- | --- |

95.

Visos gadījumos, kad Palāta konstatēja, ka procedūras apgrūtina programmas izpildi, Sapard valstis bija pielietojušas stingrākas procedūras, nekā to bija prasījusi Komisija. Izrādījās, ka decentralizēta valstu pārvaldība bija nespējīga atrisināt problēmas, ko bieži vien radīja stingra un nevajadzīga birokrātija, kas kavēja efektīvu Sapard izpildi. Turklāt netika izmantota labākā pieredze, kas kavēja ātrāku Sapard izpildi.

... kā iznākumā tiek atbalstīti tikai finansiāli spēcīgākie atbalsta saņēmēji

| 96. | Sakarā ar smagnējām administratīvām procedūrām un vajadzību pašiem atbalsta saņēmējiem rast projektu priekšfinansējumu, Sapard sistēma atbalsta finansiāli spēcīgākos un labāk organizētos, kuriem ir savs starta kapitāls un pieeja kredītiem. Mazām lauku saimniecībām un uzņēmumiem, kurām sagādā milzīgas pūles panākt atbilstību standartiem, kā arī modernizēšanu un efektivitātes palielināšanu, šis ir būtisks kavēklis. |
| --- | --- |

96.

Sakarā ar smagnējām administratīvām procedūrām un vajadzību pašiem atbalsta saņēmējiem rast projektu priekšfinansējumu, Sapard sistēma atbalsta finansiāli spēcīgākos un labāk organizētos, kuriem ir savs starta kapitāls un pieeja kredītiem. Mazām lauku saimniecībām un uzņēmumiem, kurām sagādā milzīgas pūles panākt atbilstību standartiem, kā arī modernizēšanu un efektivitātes palielināšanu, šis ir būtisks kavēklis.

| 97. | Pēc 13 saimniecību apmeklējuma četrās valstīs, Palātas revidenti konstatēja, ka kopumā lauksaimnieki paši veica projektu priekšfinansēšanu un ieguldīja paši savus līdzekļus, kas nebija iespējams mazturīgākiem lauksaimniekiem. Jo īpaši tas bija novērojams Lietuvā, kur visas apmeklētās zemnieku saimniecības bija saņēmušas atbalstu vairāk kā vienam projektam. |
| --- | --- |

97.

Pēc 13 saimniecību apmeklējuma četrās valstīs, Palātas revidenti konstatēja, ka kopumā lauksaimnieki paši veica projektu priekšfinansēšanu un ieguldīja paši savus līdzekļus, kas nebija iespējams mazturīgākiem lauksaimniekiem. Jo īpaši tas bija novērojams Lietuvā, kur visas apmeklētās zemnieku saimniecības bija saņēmušas atbalstu vairāk kā vienam projektam.

KOMISIJAI JĀVEIC ATTIECĪGI PASĀKUMI, JO

... trūkst attiecīgu noteikumu un pārbaužu, tādēļ netiek pareizi segtas vispārējās izmaksas

| 98. | Sapard noteikumi pieļauj, ka vispārējās izmaksas, kas veido līdz 12 % no kopējām atbilstīgām izmaksām, var tikt attiecinātas uz projektu (32). Šīs izmaksas var veidot arhitektu, inženieru un konsultantu apmaksa, juridiskie pakalpojumi, projektu izpēte, kā arī patentu un licenču iegūšana projekta sagatavošanai un ieviešanai. Līdz šim lielāko daļu vispārējo izmaksu veidoja atbalsta saņēmēju biznesa plānu sastādīšana. Vislielākās summas tika konstatētas Bulgārijā un Lietuvā, kur līdz 2003. gada beigām pēc Palātas aplēsēm ES samaksāja EUR 700 000. Citās valstīs biznesa plānu sastādīšanas izmaksas bija ļoti zemas. Tikai tam vien, ka starp valstīm bija tāda dažādība, vajadzēja likt Komisijai aizdomāties par vajadzību veikt pārbaudes. |
| --- | --- |

98.

Sapard noteikumi pieļauj, ka vispārējās izmaksas, kas veido līdz 12 % no kopējām atbilstīgām izmaksām, var tikt attiecinātas uz projektu (32). Šīs izmaksas var veidot arhitektu, inženieru un konsultantu apmaksa, juridiskie pakalpojumi, projektu izpēte, kā arī patentu un licenču iegūšana projekta sagatavošanai un ieviešanai. Līdz šim lielāko daļu vispārējo izmaksu veidoja atbalsta saņēmēju biznesa plānu sastādīšana. Vislielākās summas tika konstatētas Bulgārijā un Lietuvā, kur līdz 2003. gada beigām pēc Palātas aplēsēm ES samaksāja EUR 700 000. Citās valstīs biznesa plānu sastādīšanas izmaksas bija ļoti zemas. Tikai tam vien, ka starp valstīm bija tāda dažādība, vajadzēja likt Komisijai aizdomāties par vajadzību veikt pārbaudes.

| 99. | Ar šīm izmaksām saistītais risks ir ļoti augsts, jo īpaši attiecībā uz biznesa plānu konsultantu izmaksām, jo nav nekādas tiešas saiknes starp projekta izmaksām (iekārtām utt.) un biznesa plāna sagatavošanu atkarībā no investīciju lieluma. Izdevumu apmaksa, pamatojoties uz projekta lielumu, nenodrošina ekonomiju. Risku palielina tas, ka noteikumi pieļauj, ka šie izdevumi var tikt apmaksāti skaidrā naudā. Palātas veiktajā revīzijā konstatēja, ka neskatoties uz risku, šo izmaksu kontrole bija nepietiekama. Bieži vien rēķinos uzrādītajām summām nebija ne pamatojuma, ne paskaidrojuma, un nebija nekādas pārbaudes, ka izmaksas bija saistītas ar sniegtajiem pakalpojumiem vai ka pakalpojumi vispār tika sniegti. |
| --- | --- |

99.

Ar šīm izmaksām saistītais risks ir ļoti augsts, jo īpaši attiecībā uz biznesa plānu konsultantu izmaksām, jo nav nekādas tiešas saiknes starp projekta izmaksām (iekārtām utt.) un biznesa plāna sagatavošanu atkarībā no investīciju lieluma. Izdevumu apmaksa, pamatojoties uz projekta lielumu, nenodrošina ekonomiju. Risku palielina tas, ka noteikumi pieļauj, ka šie izdevumi var tikt apmaksāti skaidrā naudā. Palātas veiktajā revīzijā konstatēja, ka neskatoties uz risku, šo izmaksu kontrole bija nepietiekama. Bieži vien rēķinos uzrādītajām summām nebija ne pamatojuma, ne paskaidrojuma, un nebija nekādas pārbaudes, ka izmaksas bija saistītas ar sniegtajiem pakalpojumiem vai ka pakalpojumi vispār tika sniegti.

| 100. | Tā 2003. gadā Bulgārijas Sapard aģentūra ziņoja Uzraudzības komitejai, ka “bija gadījumi, kad atbalsta saņēmēji iesniedz no darba izpildītājiem saņemtus viltotus rēķinus, jo īpaši par konsultantu pakalpojumiem”. Palāta uzskata, ka 12 % robeža ir pārāk augsta, nesaņemot pretī nekādus paskaidrojumus, ka izdevumiem par biznesa plānu jānosaka fiksēta maksimālā summa un ka jāmudina atbalsta saņēmēji izmantot bezmaksas vai lētākus pakalpojumus, ko viņu valstīs nodrošina lauksaimniecības konsultanti, ko, savukārt, attīstījusi PHARE ar savu finansējumu. |
| --- | --- |

100.

Tā 2003. gadā Bulgārijas Sapard aģentūra ziņoja Uzraudzības komitejai, ka “bija gadījumi, kad atbalsta saņēmēji iesniedz no darba izpildītājiem saņemtus viltotus rēķinus, jo īpaši par konsultantu pakalpojumiem”. Palāta uzskata, ka 12 % robeža ir pārāk augsta, nesaņemot pretī nekādus paskaidrojumus, ka izdevumiem par biznesa plānu jānosaka fiksēta maksimālā summa un ka jāmudina atbalsta saņēmēji izmantot bezmaksas vai lētākus pakalpojumus, ko viņu valstīs nodrošina lauksaimniecības konsultanti, ko, savukārt, attīstījusi PHARE ar savu finansējumu.

| 101. | Palāta konstatēja problēmas vairākos revidētajos projektos. Piemēram, bija gadījumi, kad atbalsta saņēmēji pieteicās uz vēl vienu projektu, kurā viņi atkal iekļāva izdevumus par biznesa plānu, neskatoties uz to, ka otrais projekts bija gandrīz identisks pirmajam. Bija pat gadījumi, kad otrais projekts bija pirmā projekta turpinājums un otrā projekta biznesa plāna izmaksas pārsniedza pirmā plāna izmaksas. Visos gadījumos Sapard aģentūra bez iedziļināšanās apmaksāja iesniegtos rēķinus. |
| --- | --- |

101.

Palāta konstatēja problēmas vairākos revidētajos projektos. Piemēram, bija gadījumi, kad atbalsta saņēmēji pieteicās uz vēl vienu projektu, kurā viņi atkal iekļāva izdevumus par biznesa plānu, neskatoties uz to, ka otrais projekts bija gandrīz identisks pirmajam. Bija pat gadījumi, kad otrais projekts bija pirmā projekta turpinājums un otrā projekta biznesa plāna izmaksas pārsniedza pirmā plāna izmaksas. Visos gadījumos Sapard aģentūra bez iedziļināšanās apmaksāja iesniegtos rēķinus.

| 102. | Kādā gadījumā biznesa plāna sagatavošanas izdevumi (EUR 15 400) tika apmaksāti konsultāciju firmai, kas piederēja Sapard līdzekļu saņēmējfirmas īpašnieka sievai. Viņa bija arī saņēmējfirmas pārstāve un bija tiesīga parakstīties tās vārdā par biznesa plāna pieņemšanu, ko bija sagatavojusi viņas konsultāciju firma. Viņas vīrs parakstīja maksājuma uzdevumu. Kad Palātas pārstāvji apmeklēja projekta norises vietu, līdzekļu saņēmēji nespēja pierādīt, ka finansējums saņemts par sniegtajiem pakalpojumiem. Pie tam, netika ņemti vērā piemērojamie iepirkumu noteikumi (sk. 108. punktu). Bulgārijas Sapard aģentūra atzina visas izmaksas un tās apmaksāja pilnā apmērā. |
| --- | --- |

102.

Kādā gadījumā biznesa plāna sagatavošanas izdevumi (EUR 15 400) tika apmaksāti konsultāciju firmai, kas piederēja Sapard līdzekļu saņēmējfirmas īpašnieka sievai. Viņa bija arī saņēmējfirmas pārstāve un bija tiesīga parakstīties tās vārdā par biznesa plāna pieņemšanu, ko bija sagatavojusi viņas konsultāciju firma. Viņas vīrs parakstīja maksājuma uzdevumu. Kad Palātas pārstāvji apmeklēja projekta norises vietu, līdzekļu saņēmēji nespēja pierādīt, ka finansējums saņemts par sniegtajiem pakalpojumiem. Pie tam, netika ņemti vērā piemērojamie iepirkumu noteikumi (sk. 108. punktu). Bulgārijas Sapard aģentūra atzina visas izmaksas un tās apmaksāja pilnā apmērā.

| 103. | Neskatoties uz Palātas konstatētiem trūkumiem, Komisija nav domājusi par noteikumu maiņu. Šo problēmu tā nav apskatījusi ne tās sākotnējās, ne vēlākajās revīzijās, un Palātas konstatētos trūkumus neatklāja ne Bulgārijas, ne Komisijas veiktās revīzijas (33). Iepriekš minētie piemēri parāda, ka Sapard noteikumi un pārbaudes pieļauj pārmērīgi lielu rēķinu atzīšanu un apmaksu. |
| --- | --- |

103.

Neskatoties uz Palātas konstatētiem trūkumiem, Komisija nav domājusi par noteikumu maiņu. Šo problēmu tā nav apskatījusi ne tās sākotnējās, ne vēlākajās revīzijās, un Palātas konstatētos trūkumus neatklāja ne Bulgārijas, ne Komisijas veiktās revīzijas (33). Iepriekš minētie piemēri parāda, ka Sapard noteikumi un pārbaudes pieļauj pārmērīgi lielu rēķinu atzīšanu un apmaksu.

... un trūkst pārliecības par to, ka līdzekļi tiek izlietoti pareizi gadījumos, kad tiek piemēroti privātu iepirkumu noteikumi

| 104. | Aptuveni 60 % Sapard līdzekļu tiek izmantoti, ievērojot privāta iepirkuma procedūras. Nemaz nerunājot par vispārēju racionālas finanšu pārvaldības principu ievērošanu, piemērojamie noteikumi ir vienkārši. Atbalsta ņēmējam ir jāiegūst vismaz trīs cenu piedāvājumi pakalpojumu, piegādes un darbu izmaksām, kas pārsniedz EUR 10 000. Tādi paši noteikumi ir spēkā arī lieliem projektiem, kas, piemēram, ieguldot līdzekļus pārstrādes uzņēmumos, var būt pat līdz 5 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

104.

Aptuveni 60 % Sapard līdzekļu tiek izmantoti, ievērojot privāta iepirkuma procedūras. Nemaz nerunājot par vispārēju racionālas finanšu pārvaldības principu ievērošanu, piemērojamie noteikumi ir vienkārši. Atbalsta ņēmējam ir jāiegūst vismaz trīs cenu piedāvājumi pakalpojumu, piegādes un darbu izmaksām, kas pārsniedz EUR 10 000. Tādi paši noteikumi ir spēkā arī lieliem projektiem, kas, piemēram, ieguldot līdzekļus pārstrādes uzņēmumos, var būt pat līdz 5 miljoniem EUR.

| 105. | Palāta konstatēja, ka, neskatoties uz lielajām apgrozāmajām summām, pārbaudes bija nepilnīgas. Nebija nekādas pārbaudes, vai cenu piedāvājumi ir salīdzināmi un vai priekšroka tika dota labākajam piedāvājumam. Izņemot Bulgāriju, kur tika sperti tikai pirmie soļi, citās valstīs nebija veikti nekādi salīdzinājumi ar salīdzināmajām cenām, kas varētu palīdzēt ierobežot Sapard atbalstu gadījumā, ja tiktu pieprasīta nepamatoti liela izdevumu apmaksa. Komisijas veiktās revīzijas neietvēra šo jautājumu. Tas, ka šādas pārbaudes ir vajadzīgas, pierāda še turpmāk izklāstītie revīzijas konstatējumi. |
| --- | --- |

105.

Palāta konstatēja, ka, neskatoties uz lielajām apgrozāmajām summām, pārbaudes bija nepilnīgas. Nebija nekādas pārbaudes, vai cenu piedāvājumi ir salīdzināmi un vai priekšroka tika dota labākajam piedāvājumam. Izņemot Bulgāriju, kur tika sperti tikai pirmie soļi, citās valstīs nebija veikti nekādi salīdzinājumi ar salīdzināmajām cenām, kas varētu palīdzēt ierobežot Sapard atbalstu gadījumā, ja tiktu pieprasīta nepamatoti liela izdevumu apmaksa. Komisijas veiktās revīzijas neietvēra šo jautājumu. Tas, ka šādas pārbaudes ir vajadzīgas, pierāda še turpmāk izklāstītie revīzijas konstatējumi.

| 106. | Palātas veiktā analīze iesniegtajiem 34 projektu cenu piedāvājumiem parādīja, ka vairums gadījumu trīs cenu piedāvājumi nebija savstarpēji salīdzināmi un tādējādi bija maznozīmīgi vai vispār bez nozīmes (34). No atbalsta saņēmējiem netiek prasīts rakstiski iesniegt plānoto investīciju detalizētu aprakstu. Tā rezultātā saņemtie piedāvājumi bija dažādu iekārtu specifikācijām vai vispār bez specifikācijām, līdz ar to bija lielas cenu atšķirības. Turklāt ne vienmēr piedāvājumos bija informācija par galvenajiem noteicošajiem faktoriem, kas lika atbalsta saņēmējam izvēlēties tieši šo piedāvājumu. Gadījumos, kad piedāvājumi bija salīdzināmi, ne vienmēr izvēlējās lētāko un netika sniegti nekādi paskaidrojumi vai pamatojumi. Vairums gadījumu bija neiespējami analizēt, vai tika pieņemts labākais piedāvājums un tādējādi nodrošināta racionāla finanšu pārvaldība, it īpaši attiecībā uz līdzekļu taupību un rentabilitāti. |
| --- | --- |

106.

Palātas veiktā analīze iesniegtajiem 34 projektu cenu piedāvājumiem parādīja, ka vairums gadījumu trīs cenu piedāvājumi nebija savstarpēji salīdzināmi un tādējādi bija maznozīmīgi vai vispār bez nozīmes (34). No atbalsta saņēmējiem netiek prasīts rakstiski iesniegt plānoto investīciju detalizētu aprakstu. Tā rezultātā saņemtie piedāvājumi bija dažādu iekārtu specifikācijām vai vispār bez specifikācijām, līdz ar to bija lielas cenu atšķirības. Turklāt ne vienmēr piedāvājumos bija informācija par galvenajiem noteicošajiem faktoriem, kas lika atbalsta saņēmējam izvēlēties tieši šo piedāvājumu. Gadījumos, kad piedāvājumi bija salīdzināmi, ne vienmēr izvēlējās lētāko un netika sniegti nekādi paskaidrojumi vai pamatojumi. Vairums gadījumu bija neiespējami analizēt, vai tika pieņemts labākais piedāvājums un tādējādi nodrošināta racionāla finanšu pārvaldība, it īpaši attiecībā uz līdzekļu taupību un rentabilitāti.

| 107. | Aptuveni puse no atbalsta saņēmējiem sarunās ar Palātas pārstāvjiem apstiprināja, ka trīs piedāvājumu procedūra bija bezjēdzīga, jo jau iepriekš bija zināms, kādas iekārtas viņi izvēlēsies. Pārējie divi piedāvājumi tika sagādāti, lai tikai izpildītu prasības. Tā, piemēram, Sapard projektam par traktora iegādi Polijā, atbalsta saņēmēja jau bija izlēmusi, kādu traktoru un no kā viņa pirks. Lai izpildītu prasību par trīs piedāvājumiem, viņa ieguva divus citus identiskus piedāvājumus (35) no citas kompānijas diviem dažādiem tirdzniecības punktiem. Lai gan šie piedāvājumi bija nedaudz lētāki, viņa tos neapsvēra, jo tie nespēja piedāvāt apkalpošanas servisu pēc pirkuma iegādes. |
| --- | --- |

107.

Aptuveni puse no atbalsta saņēmējiem sarunās ar Palātas pārstāvjiem apstiprināja, ka trīs piedāvājumu procedūra bija bezjēdzīga, jo jau iepriekš bija zināms, kādas iekārtas viņi izvēlēsies. Pārējie divi piedāvājumi tika sagādāti, lai tikai izpildītu prasības. Tā, piemēram, Sapard projektam par traktora iegādi Polijā, atbalsta saņēmēja jau bija izlēmusi, kādu traktoru un no kā viņa pirks. Lai izpildītu prasību par trīs piedāvājumiem, viņa ieguva divus citus identiskus piedāvājumus (35) no citas kompānijas diviem dažādiem tirdzniecības punktiem. Lai gan šie piedāvājumi bija nedaudz lētāki, viņa tos neapsvēra, jo tie nespēja piedāvāt apkalpošanas servisu pēc pirkuma iegādes.

| 108. | Atsevišķos gadījumos pat netika iegūti trīs piedāvājumi. Bulgārijā šī procedūra netika piemērota vispārējo izmaksu gadījumā, kamēr citās valstīs tā tika piemērota. Polijā tika atklāti vairāki gadījumi, kad viens ieguldījums tika sadalīts sīkākās vienībās, lai tas nepārsniegtu EUR 10 000, tādējādi izvairoties no trīs piedāvājumu prasības. Citos gadījumos vairākas dažādas vienības, kur katra bija lielāka par EUR 10 000, tika apvienotas vienā piedāvājumā. |
| --- | --- |

108.

Atsevišķos gadījumos pat netika iegūti trīs piedāvājumi. Bulgārijā šī procedūra netika piemērota vispārējo izmaksu gadījumā, kamēr citās valstīs tā tika piemērota. Polijā tika atklāti vairāki gadījumi, kad viens ieguldījums tika sadalīts sīkākās vienībās, lai tas nepārsniegtu EUR 10 000, tādējādi izvairoties no trīs piedāvājumu prasības. Citos gadījumos vairākas dažādas vienības, kur katra bija lielāka par EUR 10 000, tika apvienotas vienā piedāvājumā.

| 109. | Palātas konstatētos trūkumus neatklāja ne Komisijas veiktās revīzijas, ne tās pārvaldības informācijas sistēma. Tādējādi Komisija nerisināja Sapard valstu atšķirīgo pieeju jautājumiem. Piemēri parāda, ka Sapard noteikumi un pārbaudes nenovērš nepatiesi lielu rēķinu pieņemšanu un apmaksu. Ir nepieciešami kvalitatīvāki Sapard valstu un Komisijas noteikumi un pārbaudes, jo īpaši attiecībā uz lielākiem projektiem. |
| --- | --- |

109.

Palātas konstatētos trūkumus neatklāja ne Komisijas veiktās revīzijas, ne tās pārvaldības informācijas sistēma. Tādējādi Komisija nerisināja Sapard valstu atšķirīgo pieeju jautājumiem. Piemēri parāda, ka Sapard noteikumi un pārbaudes nenovērš nepatiesi lielu rēķinu pieņemšanu un apmaksu. Ir nepieciešami kvalitatīvāki Sapard valstu un Komisijas noteikumi un pārbaudes, jo īpaši attiecībā uz lielākiem projektiem.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 110. | Pirms Eiropas Padome pieņēma Sapard Regulu Komisija pilnībā neizmantoja tai atvēlēto laiku, lai izstrādātu programmas izpildes principus un noteikumus. Tādējādi tika patērēts vairāk laika kā vajadzīgs to izstrādei pēc regulas pieņemšanas. |
| --- | --- |

110.

Pirms Eiropas Padome pieņēma Sapard Regulu Komisija pilnībā neizmantoja tai atvēlēto laiku, lai izstrādātu programmas izpildes principus un noteikumus. Tādējādi tika patērēts vairāk laika kā vajadzīgs to izstrādei pēc regulas pieņemšanas.

| 111. | Pēc to pieņemšanas 2000. gada novembrī Sapard uzsākšana bija atkarīga no valstu gatavības uzstādīt sistēmas. Komisija un Sapard valstis neanalizēja, kāpēc dažām valstīm tas izdevās ātri un citām nē. |
| --- | --- |

111.

Pēc to pieņemšanas 2000. gada novembrī Sapard uzsākšana bija atkarīga no valstu gatavības uzstādīt sistēmas. Komisija un Sapard valstis neanalizēja, kāpēc dažām valstīm tas izdevās ātri un citām nē.

| 112. | Smagnējas administratīvas procedūras, stingrākas kā to paredzēja Sapard noteikumi, kavēja ātru un efektīvu programmas izpildi.






  — | Attiecībā uz jaunām izdevumu programmām pirms likumdevējs pieņem Sapard juridisko bāzi, Komisijai vajadzētu izmantot tai atvēlēto laiku detalizētu izpildes procedūru izstrādei. |
| --- | --- | --- |

112.

Smagnējas administratīvas procedūras, stingrākas kā to paredzēja Sapard noteikumi, kavēja ātru un efektīvu programmas izpildi.

—

Attiecībā uz jaunām izdevumu programmām pirms likumdevējs pieņem Sapard juridisko bāzi, Komisijai vajadzētu izmantot tai atvēlēto laiku detalizētu izpildes procedūru izstrādei.

| — | Komisijai būtu jāizanalizē gūtā mācība no jaunajām programmām, jo īpaši Sapard gadījumā, par decentralizētas sistēmas izveidošanu, lai tā būtu gatava līdzīgām situācijām nākotnē. |
| --- | --- |

—

Komisijai būtu jāizanalizē gūtā mācība no jaunajām programmām, jo īpaši Sapard gadījumā, par decentralizētas sistēmas izveidošanu, lai tā būtu gatava līdzīgām situācijām nākotnē.

| 113. | Decentralizētas pārvaldības sistēmas pielietošana nozīmēja to, ka Komisija aktīvi nepiedalījās izpildes problēmu konstatēšanā, nesniedza padomu to risināšanai un neuzraudzīja rezultātus. Turklāt darbinieku resursi bija ierobežoti. Tādēļ visās valstīs netika izmantota labākā pieredze, savukārt neproduktīva pieredze netika novērsta, kā rezultātā tika kavēta ātrāka un drošāka Sapard izpilde.






  — | Pat decentralizētas pārvaldības gadījumā Komisijai jānodrošina, ka visās saņēmējvalstīs tiek ieviesta labākā pieredze un ka tiek nodrošināti pietiekami resursi. |
| --- | --- | --- |

113.

Decentralizētas pārvaldības sistēmas pielietošana nozīmēja to, ka Komisija aktīvi nepiedalījās izpildes problēmu konstatēšanā, nesniedza padomu to risināšanai un neuzraudzīja rezultātus. Turklāt darbinieku resursi bija ierobežoti. Tādēļ visās valstīs netika izmantota labākā pieredze, savukārt neproduktīva pieredze netika novērsta, kā rezultātā tika kavēta ātrāka un drošāka Sapard izpilde.

—

Pat decentralizētas pārvaldības gadījumā Komisijai jānodrošina, ka visās saņēmējvalstīs tiek ieviesta labākā pieredze un ka tiek nodrošināti pietiekami resursi.

| 114. | Komisijas priekšlikumi budžeta iestādei nebalstījās uz ticamām un reālām budžeta prognozēm.






  — | Kamēr Komisija vēlas valstīm demonstrēt savu paļāvību to spējai ieviest Sapard instrumentu, politiskā griba nedrīkst izpausties nereālās budžeta prognozēs. |
| --- | --- | --- |

114.

Komisijas priekšlikumi budžeta iestādei nebalstījās uz ticamām un reālām budžeta prognozēm.

—

Kamēr Komisija vēlas valstīm demonstrēt savu paļāvību to spējai ieviest Sapard instrumentu, politiskā griba nedrīkst izpausties nereālās budžeta prognozēs.

| 115. | Kā pozitīvas Sapard programmas sekas var minēt to, ka tika radītas un darbojās struktūras un sistēmas, kas Sapard valstīs neeksistēja pirms dažiem gadiem. Šo sistēmu galvenie elementi tiks izmantoti ES fondu pārvaldībai pēc pievienošanās. |
| --- | --- |

115.

Kā pozitīvas Sapard programmas sekas var minēt to, ka tika radītas un darbojās struktūras un sistēmas, kas Sapard valstīs neeksistēja pirms dažiem gadiem. Šo sistēmu galvenie elementi tiks izmantoti ES fondu pārvaldībai pēc pievienošanās.

| 116. | Sistēmu iepriekšēja apstiprināšana, kas pamatojās uz Sapard valstu un Komisijas veiktajām revīzijām, nodrošināja, ka vismaz uz papīra pastāvēja precīzi definētas sistēmas ar galvenajiem kontroles mehānismiem. Tā ir laba prakse. Tomēr ES dalībvalstīs var ieviest jaunus tiesību aktus pirms tiek veikta iepriekšēja sistēmas revīzija.






  — | Komisijai būtu jāapsver, vai ex-ante revīzijas un iepriekšēja jaunu finanšu un pārvaldības sistēmu apstiprināšana pirms tiek tērēti līdzekļi, būtu jāievieš arī dalībvalstīs. |
| --- | --- | --- |

116.

Sistēmu iepriekšēja apstiprināšana, kas pamatojās uz Sapard valstu un Komisijas veiktajām revīzijām, nodrošināja, ka vismaz uz papīra pastāvēja precīzi definētas sistēmas ar galvenajiem kontroles mehānismiem. Tā ir laba prakse. Tomēr ES dalībvalstīs var ieviest jaunus tiesību aktus pirms tiek veikta iepriekšēja sistēmas revīzija.

—

Komisijai būtu jāapsver, vai ex-ante revīzijas un iepriekšēja jaunu finanšu un pārvaldības sistēmu apstiprināšana pirms tiek tērēti līdzekļi, būtu jāievieš arī dalībvalstīs.

| 117. | Sakarā ar zemo izdevumu līmeni pirmspievienošanās periodā, Sapard regulā definēto mērķu sasniegšanai astoņās no desmit saņēmējvalstīm ir tērēti nedaudz līdzekļu. |
| --- | --- |

117.

Sakarā ar zemo izdevumu līmeni pirmspievienošanās periodā, Sapard regulā definēto mērķu sasniegšanai astoņās no desmit saņēmējvalstīm ir tērēti nedaudz līdzekļu.

| 118. | Pirmo pabeigto projektu rezultāti rāda, ka pārsvarā līdzekļi tērēti projektiem, kas palielina lauksaimniecības ražojumu kvantitāti un nevis kvalitāti (ievērojot kvalitātes un sanitāros un apkārtējās vides aizsardzības standartus).






  — | Komisijai jārisina šis disproporcijas jautājums un jānodrošina, ka Sapard līdzekļi tiek izmantoti projektiem ar galveno mērķi uzlabot pārstrādes uzņēmumu un zemnieku saimniecību standartu kopumā. |
| --- | --- | --- |

118.

Pirmo pabeigto projektu rezultāti rāda, ka pārsvarā līdzekļi tērēti projektiem, kas palielina lauksaimniecības ražojumu kvantitāti un nevis kvalitāti (ievērojot kvalitātes un sanitāros un apkārtējās vides aizsardzības standartus).

—

Komisijai jārisina šis disproporcijas jautājums un jānodrošina, ka Sapard līdzekļi tiek izmantoti projektiem ar galveno mērķi uzlabot pārstrādes uzņēmumu un zemnieku saimniecību standartu kopumā.

| 119. | Palāta konstatēja, ka noteikumi un pārbaudes privātiem iepirkumiem un vispārējiem izdevumiem, bija nepietiekamas. Efektīvas pārbaudes, lai novērstu pārāk lielu rēķinu pieņemšanu un apmaksu, netika veiktas. Nepietiekami tika veiktas arī pārbaudes par atbilstību higiēnas un apkārtējās vides standartiem.






  — | Komisijai šos trūkumus vajadzētu novērst, labojot noteikumus un ieviešot efektīvas pārbaudes. |
| --- | --- | --- |

119.

Palāta konstatēja, ka noteikumi un pārbaudes privātiem iepirkumiem un vispārējiem izdevumiem, bija nepietiekamas. Efektīvas pārbaudes, lai novērstu pārāk lielu rēķinu pieņemšanu un apmaksu, netika veiktas. Nepietiekami tika veiktas arī pārbaudes par atbilstību higiēnas un apkārtējās vides standartiem.

—

Komisijai šos trūkumus vajadzētu novērst, labojot noteikumus un ieviešot efektīvas pārbaudes.

| 120. | Būtiska projektu ieviešanas problēma bija tā, ka potenciālajiem atbalsta saņēmējiem trūka savu līdzekļu un bija apgrūtināta kredītu saņemšana. Lai gan Sapard programma piedāvā plašu pasākumu klāstu, tā neparedz iespēju risināt šo problēmu.






  — | Turpmāk nākotnē Komisijai vajadzētu vienkāršot Sapard programmu, samazinot to līdz trīs vai četriem galvenajiem pasākumiem. Komisijai vajadzētu izvērtēt, vai tādā gadījumā kredītu un garantiju sistēma varētu aizstāt vai papildināt pastāvošos pasākumus un tādējādi mēģināt risināt projektu finansēšanas problēmu. |
| --- | --- | --- |

120.

Būtiska projektu ieviešanas problēma bija tā, ka potenciālajiem atbalsta saņēmējiem trūka savu līdzekļu un bija apgrūtināta kredītu saņemšana. Lai gan Sapard programma piedāvā plašu pasākumu klāstu, tā neparedz iespēju risināt šo problēmu.

—

Turpmāk nākotnē Komisijai vajadzētu vienkāršot Sapard programmu, samazinot to līdz trīs vai četriem galvenajiem pasākumiem. Komisijai vajadzētu izvērtēt, vai tādā gadījumā kredītu un garantiju sistēma varētu aizstāt vai papildināt pastāvošos pasākumus un tādējādi mēģināt risināt projektu finansēšanas problēmu.

| 121. | Tātad: “Vai Sapard tika labi pārvaldīta?” Jāsaka, ka pārvaldībai bija dažāda kvalitāte. No vienas puses, Sapard programma ļāva valstīm iegūt tiešu pieredzi darbībai ar ES atbalsta sistēmu, kuras virzītājspēks bija Komisija. No otras puses, tas nebija Sapard programmas galvenais mērķis, toties galvenie mērķi, kā, piemēram, asistēt Komisijas acquis, jo īpaši vides un veselības aizsardzības standartos, tā arī netika sasniegti. Novirzi no mērķa noteica kavēšanās programmas izpildē, no kā bija iespējams izvairīties. Rezultātā tās valstis, kas ES pievienojās 2004. gadā, laikā no 2000. gada sākuma līdz 2004. gada maijam nesaņēma atbalstu apstiprinātajiem pasākumiem, kā to bija ieplānojis likumdevējs. Pie tam sakarā ar kavēšanos sistēmu izveidošanā līdz 2004. gada sākumam pilns paredzēto pasākumu klāsts (t.sk. agrovides pasākumi) netika apgūts. Komisija par zemu novērtēja projektu finansēšanas problēmas, ar kurām bija jāsaskaras atbalsta saņēmējiem. Šīs problēmas varēja atrisināt jau pašā sākumā, lai maksimāls atbalsts būtu sasniedzis visus potenciālos tā saņēmējus. |
| --- | --- |

121.

Tātad: “Vai Sapard tika labi pārvaldīta?” Jāsaka, ka pārvaldībai bija dažāda kvalitāte. No vienas puses, Sapard programma ļāva valstīm iegūt tiešu pieredzi darbībai ar ES atbalsta sistēmu, kuras virzītājspēks bija Komisija. No otras puses, tas nebija Sapard programmas galvenais mērķis, toties galvenie mērķi, kā, piemēram, asistēt Komisijas acquis, jo īpaši vides un veselības aizsardzības standartos, tā arī netika sasniegti. Novirzi no mērķa noteica kavēšanās programmas izpildē, no kā bija iespējams izvairīties. Rezultātā tās valstis, kas ES pievienojās 2004. gadā, laikā no 2000. gada sākuma līdz 2004. gada maijam nesaņēma atbalstu apstiprinātajiem pasākumiem, kā to bija ieplānojis likumdevējs. Pie tam sakarā ar kavēšanos sistēmu izveidošanā līdz 2004. gada sākumam pilns paredzēto pasākumu klāsts (t.sk. agrovides pasākumi) netika apgūts. Komisija par zemu novērtēja projektu finansēšanas problēmas, ar kurām bija jāsaskaras atbalsta saņēmējiem. Šīs problēmas varēja atrisināt jau pašā sākumā, lai maksimāls atbalsts būtu sasniedzis visus potenciālos tā saņēmējus.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēmusi 2004. gada 26. maija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

priekšsēdētājs

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Minētās desmit valstis ir Bulgārija, Čehija, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Polija, Slovākija, Slovēnija un Rumānija.

1

(2)  Eiropas Savienības tiesību aktu kopums, kas ir saistošs ES dalībvalstīm.

2

(3)  PHARE programma ir pirmais pirmspievienošanās instruments, ko izveidoja saskaņā ar Padomes 1989. gada 18. decembra Regulu (EEK) Nr. 3906/89 (OV L 375, 23.12.1989.).

3

PHARE

(4)  Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1268/1999 par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (OV L 161, 26.6.1999.).

4

(5)  ES kopbudžets; kopš 2004. gada Sapard tiek pārvaldīts saskaņā ar budžeta 5. nodaļas 5. sadaļu (Lauksaimniecība un lauku rajonu attīstība) un iekļauj tikai jaunos asignējumus Bulgārijai un Rumānijai.

5

Sapard

(6)  Apropriācijas saistībām.

6

(7)  Valsts atbalsta lielums ir atkarīgs no pasākuma veida vai projekta. Peļņu nesošiem ieguldījumiem parasti maksimālais atbalsta līmenis ir 50 % no kopējām atbilstīgām izmaksām.

7

(8)  Kā definēts 12. pantā Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1266/1999 par atbalsta koordināciju kandidātvalstīm sakarā ar pirmspievienošanās stratēģiju (OV L 161, 26.6.1999.).

8

(9)  Galvenie pasākumi ir ieguldījumi lauku saimniecībās, lauksaimniecības un zivsaimniecības ražojumu apstrādes un tirdzniecības uzlabošana un lauku infrastruktūras uzlabošana. Saistības šajos pasākumos visās kandidātvalstīs bija aptuveni 80 %.

9

(10)  Revīzijas palātas gada pārskats par 2000. finanšu gadu (OV C 359, 15.12.2001.), 6.41.-6.53. punkts; 2001. finanšu gadu (OV C 295, 28.11.2002.), 6.8.-6.32. punkts, un 2002. finanšu gadu (OV C 286, 28.11.2003.), 8.23.-8.31. punkts.

10

(11)  Kumulatīvās apropriācijas saistībām.

11

(12)  Sīkāka informācija sniegta Palātas gada pārskatā par 2000. finanšu gadu, 6.41.-6.43. punkts.

12

(13)  Komisijas priekšlikums Padomes Regulai (KOM (98) 153 galīgā versija, 1998. gada 19. marts).

13

(14)  Kavēšanās iemesls ir šāds. Polija sadala gada budžetu atsevišķos pasākumos un lielākos pasākumus sadala arī pa atsevišķiem apvidiem, uz kuriem tiek pieņemti projektu pieteikumi. Šī prakse piesaistīt projektus specifiskiem reģionāliem ikgadējiem asignējumiem liedza izmantot citas finansējuma iespējas. Lai reģioni saņemtu līdzekļus lauku apvidu infrastruktūras attīstībai, ir nepieciešama Lauksaimniecības Ministrijas atļauja, kas lielākajai daļai finansējuma netika dota līdz 2003. gada 22. septembrim.

14

(15)  Summu 154,4 miljonu EUR apmērā nevar salīdzināt ar datiem grafikā, jo šī summa iekļauj 139,7 miljonus EUR, ko Komisija izdalīja kandidātvalstīm kā avansa maksājumu, un 0,1 miljonu EUR semināriem. Šīs summas nav uzrādītas grafikā, jo tās neizmaksāja to gala saņēmējiem. 154,4 miljoni EUR ietver arī 14,6 miljonus EUR, ko Sapard aģentūras no avansa maksājuma summas izmaksāja atbalsta gala saņēmējiem. Pēdējie maksājumi, ko Palāta saskaņoja ar Komisiju laika ziņā, tā kā Komisija maksājumus grāmato pēc skaidras naudas saņemšanas, ir redzami grafika “C” sadaļā.

15

Sapard

(16)  Sākotnēji pievienošanās bija paredzēta sešām valstīm: Čehijai, Igaunijai, Ungārijai, Polijai, Slovēnijai (Sapard) un Kiprai (ne-Sapard).

16

Sapard

Sapard

(17)  Komisija oficiālu informāciju saņem arī vēlāk: starpposma novērtējuma rezultātus (līdz 2003. gada 31. decembrim) un galīgo novērtējumu (līdz 2006. gada 31. decembrim).

17

(18)  Komisijas darbinieki, kas piedalījās revīzijā, netiek pieskaitīti programmas pārvaldībai tās burtiskajā nozīmē; tas apskatīts 58. punktā.

18

(19)  Komisija nespēja kontrolēt ne saistību, ne maksājumu apjomus, jo tā nevēlējās mainīt pilnībā decentralizēto Sapard pārvaldības modeli. Komisija arī nepiedāvāja veikt izmaiņas, kā piemēram, papildu pasākumus attiecībā uz kredītiem vai garantijām.

19

Sapard

(20)  Kopumā attiecībā uz šiem diviem pasākumiem tika revidēti 48 projekti; tomēr 2 gadījumos projekti nebija attīstīti pietiekoši, lai varētu spriest par to galveno mērķi.

20

(21)  Eiropas Komisijas uzraudzības ziņojumi par Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas gatavību dalībai ES; 2003. gada 5. novembris.

21

(22)  Pārskatītie ES līdzekļu piešķīrumi 2000.-2003. gadam sasniedz aptuveni 57 miljonus EUR gadā.

22

(23)  Sapard gada ziņojumi (Komisijas ziņojumi Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai) KOM(2001) 241 galīgā versija, 2001. gada 3. jūlijs, KOM(2002) 434 galīgā versija, 2002. gada 30. jūlijs, KOM(2003) 582 galīgā versija, 2003. gada 7. oktobris.

23

Sapard

(24)  1997. gada martā Komisija nolēma pilnībā koncentrēt PHARE instrumentu uz kandidātvalstu sagatavošanu iestājai ES. Aptuveni 30 % no PHARE ikgadējā 1 500 miljonu EUR lielā budžeta tika atvēlēti atbildīgo iestāžu izveidei, jo īpaši struktūrfondu mērķu un procedūru ieviešanai.

24

PHARE

PHARE

(25)  Izņemot atsevišķus elementus, sk. 10. punktu.

25

(26)  Saskaņā ar šo procedūru Komisija nolemj, vai maksājumu aģentūru izdevumi būtu noteikti jāpieprasa no ES budžeta.

26

(27)  1. pielikuma iii) apakšpunkts Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1266/1999 par atbalsta koordināciju kandidātvalstīm sakarā ar pirmspievienošanās stratēģiju (OJ L 161, 26.6.1999.).

27

(28)  “Lauksaimniecības konsultāciju centra un potenciālo programmas saņēmēju viedokļi par Sapard pasākuma 2. programmu”, Varšava, 2002. gada 30. novembris.

28

Sapard

(29)  No 2002. gada septembra līdz 2003. gada novembrim ar lauksaimniekiem tika parakstīti 2 377 līgumi.

29

(30)  Nedrīkst pārsniegt 50 % no jebkādiem avotiem sniegta valsts sektora atbalsta. Tā kā Bulgārija pielietoja 50 % subsīdiju likmi, šis robežlielums tika pārsniegts.

30

(31)  Līdz 2003. gada 31. martam.

31

(32)  Bulgārija samazināja biznesa plānu sagatavošanas vispārējās izmaksas līdz 5 %, un Rumānija samazināja atsevišķos gadījumos (projektiem, kas neparedzēja celtniecību un tikai diviem pasākumiem) līdz 3 % vai 5 %, atkarībā no pasākuma.

32

(33)  Tā kā izdevumi tika apmaksāti 2002. gadā, Komisija bija jau veikusi grāmatojumu noskaidrošanas revīziju.

33

(34)  Komisijas revīzijai izvēlētajos projektos privāta iepirkuma noteikumi tika piemēroti 34 projektiem, 23 gadījumos piedāvājumi izrādījās nesalīdzināmi.

34

(35)  Tajā pašā rokrakstā un rakstītus ar purpurkrāsas tinti.

35

---

1. PIELIKUMS

ES 2000.–2003. gada līdzdalības sadalījums pa valstīm un pa galvenajiem atbalsta saņēmēju un pasākumu veidiem

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Valsts | ES līdzdalība periodā 2000-2003 (1) | Sadalījums pēc atbalsta gala saņēmēja un pasākuma veida |
| Pašvaldības
  pasākums: lauku infrastruktūras attīstība un uzlabošana | Pārstrādes uzņēmumi
  pasākums: lauksaimniecības un zivsaimniecības ražojumu apstrādes un tirdzniecības uzlabošana | Lauksaimnieki
  pasākums: ieguldījumi lauku saimniecībās | Dažādi
  pasākumi: agrovide, mežsaimniecība, apmežošana | Dažādi
  pasākumi: ekonomiskās darbības attīstība un dažādošana, tehniskā palīdzība, mācību pasākumi u.c. |
| Bulgārija | 218,8 | 10,8 | 75,8 | 62,1 | 13,9 | 56,3 |
| Čehija | 92,6 | 6,6 | 17,5 | 17,6 | 0,6 | 50,3 |
| Igaunija | 50,9 | 6,4 | 9,7 | 21,7 | 0,4 | 12,7 |
| Ungārija | 159,8 | 38,9 | 52,0 | 58,8 | 0,0 | 10,1 |
| Latvija | 91,7 | 5,5 | 25,2 | 32,0 | 5,3 | 23,7 |
| Lietuva | 125,2 | 18,2 | 39,1 | 51,2 | 3,2 | 13,5 |
| Polija | 708,2 | 270,0 | 227,7 | 126,2 | 9,2 | 75,1 |
| Rumānija | 632,4 | 280,5 | 111,0 | 74,6 | 57,5 | 108,9 |
| Slovākija | 76,8 | 13,2 | 25,5 | 21,0 | 2,3 | 14,8 |
| Slovēnija | 26,6 | 3,1 | 10,5 | 9,2 | 0,0 | 3,8 |
| Kopā | 2 183,0 | 653,3 | 593,9 | 474,4 | 92,4 | 369,1 |
| % | 100 % | 30 % | 27 % | 22 % | 4 % | 17 % |
| Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2003. gada decembris. |

(miljonos EUR)

Valsts

ES līdzdalība periodā 2000-2003 (1)

Sadalījums pēc atbalsta gala saņēmēja un pasākuma veida

Pašvaldības

pasākums: lauku infrastruktūras attīstība un uzlabošana

Pārstrādes uzņēmumi

pasākums: lauksaimniecības un zivsaimniecības ražojumu apstrādes un tirdzniecības uzlabošana

Lauksaimnieki

pasākums: ieguldījumi lauku saimniecībās

Dažādi

pasākumi: agrovide, mežsaimniecība, apmežošana

Dažādi

pasākumi: ekonomiskās darbības attīstība un dažādošana, tehniskā palīdzība, mācību pasākumi u.c.

Bulgārija

218,8

10,8

75,8

62,1

13,9

56,3

Čehija

92,6

6,6

17,5

17,6

0,6

50,3

Igaunija

50,9

6,4

9,7

21,7

0,4

12,7

Ungārija

159,8

38,9

52,0

58,8

0,0

10,1

Latvija

91,7

5,5

25,2

32,0

5,3

23,7

Lietuva

125,2

18,2

39,1

51,2

3,2

13,5

Polija

708,2

270,0

227,7

126,2

9,2

75,1

Rumānija

632,4

280,5

111,0

74,6

57,5

108,9

Slovākija

76,8

13,2

25,5

21,0

2,3

14,8

Slovēnija

26,6

3,1

10,5

9,2

0,0

3,8

Kopā

2 183,0

653,3

593,9

474,4

92,4

369,1

%

100 %

30 %

27 %

22 %

4 %

17 %

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2003. gada decembris.

---

(1)  Kumulatīvās apropriācijas saistībām.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2003. gada decembris.

---

2. PIELIKUMS

Izskatīto projektu saraksts

| P 1 | — | Ieguldījumi lauku saimniecībās |
| --- | --- | --- |
| P 2 | — | Lauksaimniecības un zivsaimniecības ražojumu apstrādes un tirdzniecības uzlabošana |
| P 3 | — | Lauku infrastruktūras attīstība un uzlabošana |

P 1

—

Ieguldījumi lauku saimniecībās

P 2

—

Lauksaimniecības un zivsaimniecības ražojumu apstrādes un tirdzniecības uzlabošana

P 3

—

Lauku infrastruktūras attīstība un uzlabošana

BULGĀRIJA

| Paraugs | Pasākums | Projekta apraksts | Apmeklējums (1) | Detalizēta pārbaude (2) | Atbilstības pārbaude (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P 1 | P 2 | P3 (4) |
| 1 | v | | | Jaunas iekārtas, t.sk. traktora, iegāde graudaugu saimniecībā | v | v | v |
| 2 | v | | | Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā | v | v | v |
| 3 | v | | | Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā | v | v | v |
| 4 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā | v | v | v |
| 5 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde piena pārstrādes uzņēmumā | v | v | v |
| 6 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā | v | v | v |
| 7 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde vīna darītavā | v | v | |
| 8 | v | | | Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā | v | v | |
| 9 | v | | | Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā | | v | |
| 10 | v | | | Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā | | v | |
| 11 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā | | v | |
| 12 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde augļu un dārzeņu pārstrādes uzņēmumā | | v | |
| 13 | v | | | Noliktavu celtniecība un skābbarības tvertņu iegāde | | v | |
| 14 | v | | | Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā | | v | |

Paraugs

Pasākums

Projekta apraksts

Apmeklējums (1)

Detalizēta pārbaude (2)

Atbilstības pārbaude (3)

P 1

P 2

P3 (4)

1

v

Jaunas iekārtas, t.sk. traktora, iegāde graudaugu saimniecībā

v

v

v

2

v

Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā

v

v

v

3

v

Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā

v

v

v

4

v

Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

v

v

5

v

Jaunas iekārtas iegāde piena pārstrādes uzņēmumā

v

v

v

6

v

Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

v

v

7

v

Jaunas iekārtas iegāde vīna darītavā

v

v

8

v

Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā

v

v

9

v

Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā

v

10

v

Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā

v

11

v

Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

12

v

Jaunas iekārtas iegāde augļu un dārzeņu pārstrādes uzņēmumā

v

13

v

Noliktavu celtniecība un skābbarības tvertņu iegāde

v

14

v

Jaunas iekārtas, t.sk. ražas novākšanas kombaina, iegāde graudaugu saimniecībā

v

LIETUVA

| Paraugs | Pasākums | Projekta apraksts | Apmeklējums (5) | Detalizēta pārbaude (6) | Atbilstības pārbaude (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P 1 | P 2 | P 3 |
| 1 | v | | | Modernizācijas darbi un jaunas iekārtas iegāde piensaimniecībā | v | v | v |
| 2 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde graudaugu saimniecībā | v | v | |
| 3 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde graudaugu saimniecībā | v | v | v |
| 4 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde cūku fermā | | v | |
| 5 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde piensaimniecībā | v | v | v |
| 6 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde piensaimniecībā | | v | v |
| 7 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā | v | v | v |
| 8 | | v | | Pārbūve un jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā | | v | v |
| 9 | | | v | Ūdens un kanalizācijas infrastruktūras būvniecība | | v | v |
| 10 | | | v | Kanalizācijas sistēmas pārbūve | | v | v |
| 11 | | | v | Kanalizācijas infrastruktūras būvniecība | v | v | |
| 12 | | v | | Lopkautuves celtniecība | v | | |

Paraugs

Pasākums

Projekta apraksts

Apmeklējums (5)

Detalizēta pārbaude (6)

Atbilstības pārbaude (7)

P 1

P 2

P 3

1

v

Modernizācijas darbi un jaunas iekārtas iegāde piensaimniecībā

v

v

v

2

v

Jaunas iekārtas iegāde graudaugu saimniecībā

v

v

3

v

Jaunas iekārtas iegāde graudaugu saimniecībā

v

v

v

4

v

Jaunas iekārtas iegāde cūku fermā

v

5

v

Jaunas iekārtas iegāde piensaimniecībā

v

v

v

6

v

Jaunas iekārtas iegāde piensaimniecībā

v

v

7

v

Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

v

v

8

v

Pārbūve un jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

v

9

v

Ūdens un kanalizācijas infrastruktūras būvniecība

v

v

10

v

Kanalizācijas sistēmas pārbūve

v

v

11

v

Kanalizācijas infrastruktūras būvniecība

v

v

12

v

Lopkautuves celtniecība

v

POLIJA

| Paraugs | Pasākums | Projekta apraksts | Apmeklējums (8) | Detalizēta pārbaude (9) | Atbilstības pārbaude (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P1 | P 2 | P 3 |
| 1 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde piena pārstrādes uzņēmumā | v | v | v |
| 2 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde piena pārstrādes uzņēmumā | v | v | v |
| 3 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde augļu un sēņu pārstrādes uzņēmumā | v | v | v |
| 4 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde piena pārstrādes uzņēmumā | v | v | |
| 5 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde piena pārstrādes uzņēmumā | v | v | |
| 6 | | v | | Celtniecības darbi un jaunas iekārtas iegāde putnu gaļas pārstrādes uzņēmumā | v | v | v |
| 7 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā | | v | |
| 8 | | v | | Ventilācijas sistēmas uzstādīšana piena pārstrādes uzņēmumā | | v | |
| 9 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde augļu pārstrādes uzņēmumā | | v | |
| 10 | | v | | Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā | | v | |
| 11 | v | | | Celtniecības darbi sēņu audzēšanas saimniecībā | | v | |
| 12 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde dārzkopības saimniecībā | v | v | v |
| 13 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde augļkopības saimniecībā | v | v | |
| 14 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde dārzeņkopības saimniecībā | | v | |
| 15 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde piensaimniecībā | v | v | v |
| 16 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde augļkopības saimniecībā | | v | |
| 17 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde dārzkopības saimniecībā | | v | |
| 18 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde augļkopības saimniecībā | v | v | v |
| 19 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde augļkopības saimniecībā | v | v | v |
| 20 | v | | | Jaunas iekārtas iegāde augļkopības saimniecībā | | v | |
| 21 | | | v | Notekūdeņu sistēmas būvniecība | | v | |
| 22 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | v | v | v |
| 23 | | | v | Notekūdeņu sistēmas būvniecība | v | v | |
| 24 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | | v | |
| 25 | | | v | Notekūdeņu sistēmas būvniecība | v | v | |
| 26 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | v | v | v |
| 27 | | | v | Notekūdeņu sistēmas būvniecība | v | v | v |
| 28 | | | v | Vietējā notekūdeņu uzņēmuma modernizācija | | v | |
| 29 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | | v | |
| 30 | | | v | Notekūdeņu sistēmas būvniecība | | v | |

Paraugs

Pasākums

Projekta apraksts

Apmeklējums (8)

Detalizēta pārbaude (9)

Atbilstības pārbaude (10)

P1

P 2

P 3

1

v

Jaunas iekārtas iegāde piena pārstrādes uzņēmumā

v

v

v

2

v

Jaunas iekārtas iegāde piena pārstrādes uzņēmumā

v

v

v

3

v

Jaunas iekārtas iegāde augļu un sēņu pārstrādes uzņēmumā

v

v

v

4

v

Jaunas iekārtas iegāde piena pārstrādes uzņēmumā

v

v

5

v

Jaunas iekārtas iegāde piena pārstrādes uzņēmumā

v

v

6

v

Celtniecības darbi un jaunas iekārtas iegāde putnu gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

v

v

7

v

Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

8

v

Ventilācijas sistēmas uzstādīšana piena pārstrādes uzņēmumā

v

9

v

Jaunas iekārtas iegāde augļu pārstrādes uzņēmumā

v

10

v

Jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

11

v

Celtniecības darbi sēņu audzēšanas saimniecībā

v

12

v

Jaunas iekārtas iegāde dārzkopības saimniecībā

v

v

v

13

v

Jaunas iekārtas iegāde augļkopības saimniecībā

v

v

14

v

Jaunas iekārtas iegāde dārzeņkopības saimniecībā

v

15

v

Jaunas iekārtas iegāde piensaimniecībā

v

v

v

16

v

Jaunas iekārtas iegāde augļkopības saimniecībā

v

17

v

Jaunas iekārtas iegāde dārzkopības saimniecībā

v

18

v

Jaunas iekārtas iegāde augļkopības saimniecībā

v

v

v

19

v

Jaunas iekārtas iegāde augļkopības saimniecībā

v

v

v

20

v

Jaunas iekārtas iegāde augļkopības saimniecībā

v

21

v

Notekūdeņu sistēmas būvniecība

v

22

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

v

v

23

v

Notekūdeņu sistēmas būvniecība

v

v

24

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

25

v

Notekūdeņu sistēmas būvniecība

v

v

26

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

v

v

27

v

Notekūdeņu sistēmas būvniecība

v

v

v

28

v

Vietējā notekūdeņu uzņēmuma modernizācija

v

29

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

30

v

Notekūdeņu sistēmas būvniecība

v

RUMĀNIJA

| Paraugs | Pasākums | Projekta apraksts | Apmeklējums (11) | Detalizēta pārbaude (12) | Atbilstības pārbaude (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P 1 (14) | P 2 | P 3 |
| 1 | | v | | Pārbūves darbi gaļas pārstrādes uzņēmumā | v | v | v |
| 2 | | v | | Pārbūves darbi gaļas pārstrādes uzņēmumā | | v | |
| 3 | | v | | Pārbūves darbi gaļas pārstrādes uzņēmumā | v | v | |
| 4 | | v | | Pārbūves darbi un jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā | v | v | v |
| 5 | | v | | Pārbūves darbi un jaunas iekārtas iegāde vīna darītavā | | v | |
| 6 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | | v | |
| 7 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | | v | |
| 8 | | | v | Ūdens apgādes sistēmas izveide | v | v | |
| 9 | | | v | Kanalizācijas un notekūdeņu attīrīšanas stacijas celtniecība | v | v | v |
| 10 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | v | v | v |
| 11 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | | v | |
| 12 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | | v | |
| 13 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | v | v | v |
| 14 | | | v | Ūdens apgādes sistēmas izveide | | v | |
| 15 | | | v | Ūdens apgādes sistēmas uzstādīšana | v | v | v |
| 16 | | | v | Ūdens apgādes sistēmas būvniecība | | v | |
| 17 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | v | v | v |
| 18 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | | v | |
| 19 | | | v | Vietējo ceļu uzlabošana | v | v | |
| 20 | | | v | Paplašinātas ūdens apgādes sistēmas būvniecība | v | v | v |

Paraugs

Pasākums

Projekta apraksts

Apmeklējums (11)

Detalizēta pārbaude (12)

Atbilstības pārbaude (13)

P 1 (14)

P 2

P 3

1

v

Pārbūves darbi gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

v

v

2

v

Pārbūves darbi gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

3

v

Pārbūves darbi gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

v

4

v

Pārbūves darbi un jaunas iekārtas iegāde gaļas pārstrādes uzņēmumā

v

v

v

5

v

Pārbūves darbi un jaunas iekārtas iegāde vīna darītavā

v

6

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

7

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

8

v

Ūdens apgādes sistēmas izveide

v

v

9

v

Kanalizācijas un notekūdeņu attīrīšanas stacijas celtniecība

v

v

v

10

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

v

v

11

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

12

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

13

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

v

v

14

v

Ūdens apgādes sistēmas izveide

v

15

v

Ūdens apgādes sistēmas uzstādīšana

v

v

v

16

v

Ūdens apgādes sistēmas būvniecība

v

17

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

v

v

18

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

19

v

Vietējo ceļu uzlabošana

v

v

20

v

Paplašinātas ūdens apgādes sistēmas būvniecība

v

v

v

KOPĀ

| 76 | 24 | 24 | 28 | | 42 | 75 | 33 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

76

24

24

28

42

75

33

---

(1)  Apmeklējums, lai tiktos ar atbalsta gala saņēmējiem un pārbaudītu projektu.

(2)  Dokumentu revīzija, lai pārbaudītu vispārējās izmaksas, atbilstību galvenajiem iepirkumu noteikumiem, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem.

(3)  Dokumentu pārbaude, lai pārliecinātos, ka uzraudzības un kontroles sistēmas darbojās praksē.

(4)  Revīzijas laikā sistēmas pasākumam nebija apstiprinātas.

(5)  Apmeklējums, lai tiktos ar atbalsta gala saņēmējiem un pārbaudītu projektu.

(6)  Dokumentu revīzija, lai pārbaudītu vispārējās izmaksas, atbilstību galvenajiem iepirkumu noteikumiem, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem.

(7)  Dokumentu pārbaude, lai pārliecinātos, ka uzraudzības un kontroles sistēmas darbojās praksē.

(8)  Apmeklējums, lai tiktos ar atbalsta gala saņēmējiem un pārbaudītu projektu.

(9)  Dokumentu revīzija, lai pārbaudītu vispārējās izmaksas, atbilstību galvenajiem iepirkumu noteikumiem, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem.

(10)  Dokumentu pārbaude, lai pārliecinātos, ka uzraudzības un kontroles sistēmas darbojās praksē.

(11)  Apmeklējums, lai tiktos ar atbalsta gala saņēmējiem un pārbaudītu projektu.

(12)  Dokumentu revīzija, lai pārbaudītu vispārējās izmaksas, atbilstību galvenajiem iepirkumu noteikumiem, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem.

(13)  Dokumentu pārbaude, lai pārliecinātos, ka uzraudzības un kontroles sistēmas darbojās praksē.

(14)  Revīzijas laikā sistēmas pasākumam nebija apstiprinātas.

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I.-II. | Komisija pozitīvi vērtē veikto auditu par SAPARD pasākuma ieviešanu.
  Tomēr Komisija uzskata, ka pēdējā analīze par programmas ietekmi var tikt veikta tikai pēc tam, kad tā ir pilnībā ieviesta.
  Lai gan Komisijas priekšlikuma par SAPARD Regulu (EK) Nr. 1268/1999 galvenie elementi tika saglabāti, priekšlikuma teksts bija diskusiju pamatā (attiecībā uz budžeta pozīcijām, saskaņā ar kurām jāsniedz finansējums pirmsiestāšanās pasākumiem, ieskaitot finanšu ieviešanas mehānismus) līdz pat pēdējai SAPARD regulas piemērošanas fāzei. Kamēr vien saglabājās juridiska rakstura neskaidrības, Komisija nevarēja izstrādāt pēdējos juridiskos nosacījumus attiecībā uz ieviešanas pasākumiem. Komisija pieņēma šos nosacījumus 2000. gada 26. janvārī.
  Metode bija jauna, un tā bija pirmā reize, kad ārējā palīdzība tika sniegta uz pilnībā decentralizētas bāzes. Galvenais SAPARD mērķis ir sniegt ieguldījumu acquis ieviešanā. Svarīgi ir nodrošināt labu administratīvo kapacitāti, kas spētu veikt atbilstošu lauku attīstības politikas uzdevumu īstenošanu saskaņā ar likumīgas finanšu vadības principiem. Tas ir arī saskaņā ar Eiropas Parlamenta prasību, kas izteikta Eiropas Parlamenta rezolūcijā 1999. gadā, ka “efektīvai Kopienas finanšu aizsardzībai kandidātvalstīs ir jābūt absolūtai prioritātei nākošajos gados”.
  Komisija uzskata, ka tā ir pietiekami nodrošinājusi vadlīnijas un sniegusi padomus SAPARD valstīm, un ir sadarbojusies ar tām, lai sagatavotu institūciju un procedūru izveidi. Tas ir veikts gan ar plašu dalībvalstu ekspertu palīdzību Phare
  twinning (divpusējās sadarbības) projektu ietvaros, gan ar nepārtrauktu informācijas apmaiņu semināros un misijās. Skatīt Komisijas SAPARD 2000. gada ziņojumu. |
| --- | --- |

I.-II.

Komisija pozitīvi vērtē veikto auditu par SAPARD pasākuma ieviešanu.

Tomēr Komisija uzskata, ka pēdējā analīze par programmas ietekmi var tikt veikta tikai pēc tam, kad tā ir pilnībā ieviesta.

Lai gan Komisijas priekšlikuma par SAPARD Regulu (EK) Nr. 1268/1999 galvenie elementi tika saglabāti, priekšlikuma teksts bija diskusiju pamatā (attiecībā uz budžeta pozīcijām, saskaņā ar kurām jāsniedz finansējums pirmsiestāšanās pasākumiem, ieskaitot finanšu ieviešanas mehānismus) līdz pat pēdējai SAPARD regulas piemērošanas fāzei. Kamēr vien saglabājās juridiska rakstura neskaidrības, Komisija nevarēja izstrādāt pēdējos juridiskos nosacījumus attiecībā uz ieviešanas pasākumiem. Komisija pieņēma šos nosacījumus 2000. gada 26. janvārī.

Metode bija jauna, un tā bija pirmā reize, kad ārējā palīdzība tika sniegta uz pilnībā decentralizētas bāzes. Galvenais SAPARD mērķis ir sniegt ieguldījumu acquis ieviešanā. Svarīgi ir nodrošināt labu administratīvo kapacitāti, kas spētu veikt atbilstošu lauku attīstības politikas uzdevumu īstenošanu saskaņā ar likumīgas finanšu vadības principiem. Tas ir arī saskaņā ar Eiropas Parlamenta prasību, kas izteikta Eiropas Parlamenta rezolūcijā 1999. gadā, ka “efektīvai Kopienas finanšu aizsardzībai kandidātvalstīs ir jābūt absolūtai prioritātei nākošajos gados”.

Komisija uzskata, ka tā ir pietiekami nodrošinājusi vadlīnijas un sniegusi padomus SAPARD valstīm, un ir sadarbojusies ar tām, lai sagatavotu institūciju un procedūru izveidi. Tas ir veikts gan ar plašu dalībvalstu ekspertu palīdzību Phare
  twinning (divpusējās sadarbības) projektu ietvaros, gan ar nepārtrauktu informācijas apmaiņu semināros un misijās. Skatīt Komisijas SAPARD 2000. gada ziņojumu.

| III. | SAPARD budžets 2000.—2004. gadam tika izstrādāts, pamatojoties uz visdrošāko informāciju, kas bija pieejama. Vērā ņemamās problēmas, kas radās nepieciešamības dēļ izveidot pilnīgi jaunu sistēmu, kā arī SAPARD valstu pieredzes trūkums šajā jomā nozīmēja, ka ieviešana patērēs daudz laika, taču lielākajā daļā gadījumu laika periods bija normas robežās, ņemot vērā pieredzi, ko guvušas dalībvalstis līdzīgos pasākumos. Komisija pilnībā apzinās iemeslus, kāpēc dažās valstīs administratīvas sistēmas izveidošana SAPARD programmas ieviešanai aizņēma vairāk laika.
  Gadījumos, kad tika konstatētas “smagas administratīvās procedūras”, Komisija konsultēja attiecīgās valstis ar korespondences palīdzību, divpusējo sanāksmju laikā un uzraudzības komitejas sanāksmju laikā. Tomēr konkrētā procedūras izvēle paliek attiecīgās valsts ziņā. Komisija nevar aizliegt tām piemērot savas iekšējās administratīvās procedūras, kamēr vien tiek ievēroti SAPARD noteikumi. |
| --- | --- |

III.

SAPARD budžets 2000.—2004. gadam tika izstrādāts, pamatojoties uz visdrošāko informāciju, kas bija pieejama. Vērā ņemamās problēmas, kas radās nepieciešamības dēļ izveidot pilnīgi jaunu sistēmu, kā arī SAPARD valstu pieredzes trūkums šajā jomā nozīmēja, ka ieviešana patērēs daudz laika, taču lielākajā daļā gadījumu laika periods bija normas robežās, ņemot vērā pieredzi, ko guvušas dalībvalstis līdzīgos pasākumos. Komisija pilnībā apzinās iemeslus, kāpēc dažās valstīs administratīvas sistēmas izveidošana SAPARD programmas ieviešanai aizņēma vairāk laika.

Gadījumos, kad tika konstatētas “smagas administratīvās procedūras”, Komisija konsultēja attiecīgās valstis ar korespondences palīdzību, divpusējo sanāksmju laikā un uzraudzības komitejas sanāksmju laikā. Tomēr konkrētā procedūras izvēle paliek attiecīgās valsts ziņā. Komisija nevar aizliegt tām piemērot savas iekšējās administratīvās procedūras, kamēr vien tiek ievēroti SAPARD noteikumi.

| IV. | Komisijas uzdevums saskaņā ar decentralizētās vadības sistēmu ir uzraudzīt SAPARD ieviešanu.
  Kā pašreizējie notikumi atspoguļo, naudas plūsma tiek virzīta regulārā režīmā gandrīz visās SAPARD valstīs, pamatojoties uz uzticamu sistēmu, ko var izmantot kā pamatu programmām. |
| --- | --- |

IV.

Komisijas uzdevums saskaņā ar decentralizētās vadības sistēmu ir uzraudzīt SAPARD ieviešanu.

Kā pašreizējie notikumi atspoguļo, naudas plūsma tiek virzīta regulārā režīmā gandrīz visās SAPARD valstīs, pamatojoties uz uzticamu sistēmu, ko var izmantot kā pamatu programmām.

| V. | Maksājumi, kas tika veikti gala saņēmējiem 2003. gadā, sasniedza 288 miljonus euro. Līdz 2003. gada 31. decembrim, ņemot vērā 2 183 miljonu euro asignējumu 2000.-2003.-gadam, kopējā summa, kas tika nodota gala saņēmējiem, sasniedza 1 214 miljonus euro (56 %), kamēr faktiskie maksājumi, kas veikti saņēmējiem, sasniedza 323 miljonus euro (15 % no asignējuma). Saskaņā ar saņemto informāciju no SAPARD valstīm vismaz septinām no jastoņām valstīm, kas, paredzēts, pievienosies ES, būs spējīgas slēgt līgumus par visiem pieejamiem fondiem laika periodā no 2000. gada līdz 2003. gadam.
  Noteikums par tiesībām uz PVN ES līdzfinansējumam attiecas gan uz SAPARD valstīm, gan uz dalībvalstīm, kas saņem atbalstu no Strukturālajiem fondiem. Tiek piemēroti daudzgadīgā finansēšanas līguma (DFL) noteikumi. |
| --- | --- |

V.

Maksājumi, kas tika veikti gala saņēmējiem 2003. gadā, sasniedza 288 miljonus euro. Līdz 2003. gada 31. decembrim, ņemot vērā 2 183 miljonu euro asignējumu 2000.-2003.-gadam, kopējā summa, kas tika nodota gala saņēmējiem, sasniedza 1 214 miljonus euro (56 %), kamēr faktiskie maksājumi, kas veikti saņēmējiem, sasniedza 323 miljonus euro (15 % no asignējuma). Saskaņā ar saņemto informāciju no SAPARD valstīm vismaz septinām no jastoņām valstīm, kas, paredzēts, pievienosies ES, būs spējīgas slēgt līgumus par visiem pieejamiem fondiem laika periodā no 2000. gada līdz 2003. gadam.

Noteikums par tiesībām uz PVN ES līdzfinansējumam attiecas gan uz SAPARD valstīm, gan uz dalībvalstīm, kas saņem atbalstu no Strukturālajiem fondiem. Tiek piemēroti daudzgadīgā finansēšanas līguma (DFL) noteikumi.

| VI. | Komisija uzskata, ka pieaugošā ražošanas kapacitāte projektu līmenī atbilst uzlabotajiem standartiem un restrukturizācijas nepieciešamībai, lai uzlabotu tirgus efektivitāti. |
| --- | --- |

VI.

Komisija uzskata, ka pieaugošā ražošanas kapacitāte projektu līmenī atbilst uzlabotajiem standartiem un restrukturizācijas nepieciešamībai, lai uzlabotu tirgus efektivitāti.

| VII. | Komisija uzskata institūciju izveidi par vienu no acquis pamata elementiem un par priekšnosacījumu ES fondu saprātīgai izmantošanai. Lauksaimniecības un vides pasākums bija iespēja SAPARD valstīm gūt administratīvo pieredzi, veicot pirmās aktivitātes. Tas nebija viens no vissvarīgākajiem pasākumiem, kas nepieciešams, lai restrukturizētu lauksaimniecības nozari un sagatavotos uzņemšanai ES. |
| --- | --- |

VII.

Komisija uzskata institūciju izveidi par vienu no acquis pamata elementiem un par priekšnosacījumu ES fondu saprātīgai izmantošanai. Lauksaimniecības un vides pasākums bija iespēja SAPARD valstīm gūt administratīvo pieredzi, veicot pirmās aktivitātes. Tas nebija viens no vissvarīgākajiem pasākumiem, kas nepieciešams, lai restrukturizētu lauksaimniecības nozari un sagatavotos uzņemšanai ES.

| IX. | Komisija pozitīvi vērtē Tiesas atzinumu, ka SAPARD sistēma kopumā darbojas praksē. Komisija atzīst, ka ir bijušas dažas problēmas ar kontroli par atbilstību minimālajiem standartiem, un ir izvirzījusi dažas rekomendācijas uzlabojumiem. Pamatojoties uz auditiem, kas veikti līdz 2004. gada martam, Komisija uzskata, ka situācija ir uzlabojusies kopš Tiesas veiktā audita. |
| --- | --- |

IX.

Komisija pozitīvi vērtē Tiesas atzinumu, ka SAPARD sistēma kopumā darbojas praksē. Komisija atzīst, ka ir bijušas dažas problēmas ar kontroli par atbilstību minimālajiem standartiem, un ir izvirzījusi dažas rekomendācijas uzlabojumiem. Pamatojoties uz auditiem, kas veikti līdz 2004. gada martam, Komisija uzskata, ka situācija ir uzlabojusies kopš Tiesas veiktā audita.

| X. | Komisija apzinās pašu resursu trūkumu un grūtības, kas jāpārvar, lai iegūtu kredītu. Lai risinātu šo jautājumu, Komisija ar Phare fondu palīdzību sniedz atbalstu projektam, lai uzlabotu piekļuvi kredītam SAPARD valstīs, kam vajadzētu palīdzēt paplašināt piekļuvi SAPARD. Šis projekts nesen ir ticis izvērsts ar specifisku apakšprogrammu, kas koncentrēta uz kredīta institūcijām, kuras sniedz pakalpojumus lauksaimniekiem un mazajiem lauku uzņēmējiem. Tā arī mudina kandidātvalstis izmantot nacionālās kredīta shēmas tādā apjomā, kādā tās ievēro Kopienas konkurences likumus un SAPARD regulas palīdzības intensitāti.
  Lai veicinātu nacionālo kredīta shēmu piemērošanu, savā pēdējā priekšlikumā attiecībā uz izmaiņām Regulā (EK) Nr. 1268/1999 Komisija šajā sakarā iekļāva specifisku nosacījumu (skatīt arī atbildi uz 97. punktu). |
| --- | --- |

X.

Komisija apzinās pašu resursu trūkumu un grūtības, kas jāpārvar, lai iegūtu kredītu. Lai risinātu šo jautājumu, Komisija ar Phare fondu palīdzību sniedz atbalstu projektam, lai uzlabotu piekļuvi kredītam SAPARD valstīs, kam vajadzētu palīdzēt paplašināt piekļuvi SAPARD. Šis projekts nesen ir ticis izvērsts ar specifisku apakšprogrammu, kas koncentrēta uz kredīta institūcijām, kuras sniedz pakalpojumus lauksaimniekiem un mazajiem lauku uzņēmējiem. Tā arī mudina kandidātvalstis izmantot nacionālās kredīta shēmas tādā apjomā, kādā tās ievēro Kopienas konkurences likumus un SAPARD regulas palīdzības intensitāti.

Lai veicinātu nacionālo kredīta shēmu piemērošanu, savā pēdējā priekšlikumā attiecībā uz izmaiņām Regulā (EK) Nr. 1268/1999 Komisija šajā sakarā iekļāva specifisku nosacījumu (skatīt arī atbildi uz 97. punktu).

| XI. | Lai gan Komisija dažos gadījumos ir konstatējusi arī trūkumus un ir iesniegusi rekomendācijas uzlabojumiem, tā uzskata, ka situācija ir uzlabojusies kopš Tiesas audita. Ja nepieciešams, papildus rekomendācijām tiks veikta grāmatvedības procedūru novērtēšana. |
| --- | --- |

XI.

Lai gan Komisija dažos gadījumos ir konstatējusi arī trūkumus un ir iesniegusi rekomendācijas uzlabojumiem, tā uzskata, ka situācija ir uzlabojusies kopš Tiesas audita. Ja nepieciešams, papildus rekomendācijām tiks veikta grāmatvedības procedūru novērtēšana.

INTRODUCTION

| 9. | At the end of 2003 almost 13 000 projects were being implemented in the 10 Sapard countries. |
| --- | --- |

9.

At the end of 2003 almost 13 000 projects were being implemented in the 10 Sapard countries.

| 10. | The legal basis was designed so that Sapard countries would be working with arrangements similar to those used by Member States. See also the reply to points 13 and 14.
  The management and inspection systems established by the competent authorities of the Sapard countries are subject to ex ante, before management of the funds is delegated, and ex post audits, through the clearance of accounts and compliance audits. These three types of audits, as required by the Multi-annual Financing Agreement (MAFA), form the basis of the system used to provide reasonable assurance as to the legality and regularity of expenditure charged to the Community budget. In this context, the Commission considers that the main risks are adequately covered. |
| --- | --- |

10.

The legal basis was designed so that Sapard countries would be working with arrangements similar to those used by Member States. See also the reply to points 13 and 14.

The management and inspection systems established by the competent authorities of the Sapard countries are subject to ex ante, before management of the funds is delegated, and ex post audits, through the clearance of accounts and compliance audits. These three types of audits, as required by the Multi-annual Financing Agreement (MAFA), form the basis of the system used to provide reasonable assurance as to the legality and regularity of expenditure charged to the Community budget. In this context, the Commission considers that the main risks are adequately covered.

STAGES IN THE IMPLEMENTATION OF SAPARD

| 11. | The Sapard budgets for 2000-2004 were drawn up on the basis of the most reliable information available at that time. The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that implementation took time but in most cases no longer than could be reasonably expected.
  Sapard, unlike the Structural Funds, could not build on a stock of projects already in the pipeline as at 1 January 2000. For the sake of sound financial management and the protection of the financial interests of the Community, Sapard projects are eligible for selection only after the adoption of the Decision on conferral of management. |
| --- | --- |

11.

The Sapard budgets for 2000-2004 were drawn up on the basis of the most reliable information available at that time. The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that implementation took time but in most cases no longer than could be reasonably expected.

Sapard, unlike the Structural Funds, could not build on a stock of projects already in the pipeline as at 1 January 2000. For the sake of sound financial management and the protection of the financial interests of the Community, Sapard projects are eligible for selection only after the adoption of the Decision on conferral of management.

| 13.-14. | While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained, the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.
  Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.
  The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000.
  These steps involved the adoption of the implementing Regulation (adopted on 18 April 2000), the elaboration and adoption of the Multi-annual Financing Agreement (MAFA) and the 2000 Annual Financing Agreement (AFA) by the Commission (adopted on 29 November 2000), and the negotiation of bilateral agreements (MAFA and AFA) with each of the 10 Sapard countries (all agreements were signed between 18 December 2000 and end of March 2001). |
| --- | --- |

13.-14.

While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained, the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.

Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.

The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000.

These steps involved the adoption of the implementing Regulation (adopted on 18 April 2000), the elaboration and adoption of the Multi-annual Financing Agreement (MAFA) and the 2000 Annual Financing Agreement (AFA) by the Commission (adopted on 29 November 2000), and the negotiation of bilateral agreements (MAFA and AFA) with each of the 10 Sapard countries (all agreements were signed between 18 December 2000 and end of March 2001).

| 16. | The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.
  The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks). |
| --- | --- |

16.

The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.

The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks).

| 17. | The capacity of Romania to spend EU funds has been the subject of ongoing discussions and exchange of letters between the Commission and Romania. Although the Romanian Sapard Agency has committed a large amount, the Commission is closely monitoring the situation (because of the low uptake in terms of payments) and providing advice as appropriate to reduce bottlenecks and risks in the procedures. |
| --- | --- |

17.

The capacity of Romania to spend EU funds has been the subject of ongoing discussions and exchange of letters between the Commission and Romania. Although the Romanian Sapard Agency has committed a large amount, the Commission is closely monitoring the situation (because of the low uptake in terms of payments) and providing advice as appropriate to reduce bottlenecks and risks in the procedures.

| 18. | The Commission has formally addressed this issue with Poland on several occasions, during bilateral meetings and at the Monitoring Committee meetings. For example, the Commission urged the Polish authorities to ‘review the elements of Polish legislation which could slow down a smooth implementation of the programme’. However, the choice remains with the country concerned. The Commission cannot prevent Sapard countries from applying their own internal administrative arrangements as long as the Sapard rules are respected.
  Notwithstanding the stricter national provisions for contracting and payments, Poland expects to commit all available funds for 2000-2003 to final beneficiaries. |
| --- | --- |

18.

The Commission has formally addressed this issue with Poland on several occasions, during bilateral meetings and at the Monitoring Committee meetings. For example, the Commission urged the Polish authorities to ‘review the elements of Polish legislation which could slow down a smooth implementation of the programme’. However, the choice remains with the country concerned. The Commission cannot prevent Sapard countries from applying their own internal administrative arrangements as long as the Sapard rules are respected.

Notwithstanding the stricter national provisions for contracting and payments, Poland expects to commit all available funds for 2000-2003 to final beneficiaries.

| 19. | The Lithuanian authorities acknowledge this situation and state that they recruited additional staff for project evaluation. |
| --- | --- |

19.

The Lithuanian authorities acknowledge this situation and state that they recruited additional staff for project evaluation.

| 20. | The Commission considered that these additional checks were essential to protect the financial interests of the Community. |
| --- | --- |

20.

The Commission considered that these additional checks were essential to protect the financial interests of the Community.

| 21. | The Commission refers to its reply to point 35. |
| --- | --- |

21.

The Commission refers to its reply to point 35.

| 22.-23. | Although the Commission did not formally prepare such an analysis it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard countries.
  The Commission will consider including such an analysis in the synthesis evaluation planned in 2004, which will also summarise the findings of the mid-term evaluations.
  The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future. |
| --- | --- |

22.-23.

Although the Commission did not formally prepare such an analysis it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard countries.

The Commission will consider including such an analysis in the synthesis evaluation planned in 2004, which will also summarise the findings of the mid-term evaluations.

The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future.

| 24.-25. | The budgets for the first three years were based on the most reliable but limited information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s 2002 Annual Report in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations.
  Payments made in 2003 under Sapard represent 61 % of the available payment appropriations in the 2003 budget. Payment applications received during the fourth quarter indicate that payment execution has now reached cruising speed. |
| --- | --- |

24.-25.

The budgets for the first three years were based on the most reliable but limited information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s 2002 Annual Report in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations.

Payments made in 2003 under Sapard represent 61 % of the available payment appropriations in the 2003 budget. Payment applications received during the fourth quarter indicate that payment execution has now reached cruising speed.

DECENTRALISED IMPLEMENTATION

| 27. | For the Commission it was essential for the Sapard countries to be able to gain experience of the management and control system used under EAGGF from running Sapard to protect the financial interests of the Community after accession when EAGGF expenditure in the new Member States is expected to be EUR 4 billion in 2005 and rising. |
| --- | --- |

27.

For the Commission it was essential for the Sapard countries to be able to gain experience of the management and control system used under EAGGF from running Sapard to protect the financial interests of the Community after accession when EAGGF expenditure in the new Member States is expected to be EUR 4 billion in 2005 and rising.

| 28.-30. | Sapard was originally conceived as a seven-year programme, irrespective of the politically set targets for accession. For countries joining the EU during this seven-year period, Article 15 of Regulation (EC) No 1268/1999 sets out that Sapard countries shall not receive support on accession to the EU. |
| --- | --- |

28.-30.

Sapard was originally conceived as a seven-year programme, irrespective of the politically set targets for accession. For countries joining the EU during this seven-year period, Article 15 of Regulation (EC) No 1268/1999 sets out that Sapard countries shall not receive support on accession to the EU.

| 32.-33. | The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries.
  Desk officers in the Commission Sapard unit are responsible, as a general rule, for only one programme of a Sapard country. Only very experienced and qualified Commission officials are responsible for two programmes. The Commission allocated more staff to Sapard than to the Member States programmes where in many cases desk officers are responsible for more than two programmes.
  The most experienced staff member of the Commission’s Sapard unit, together with the Deputy Head of Unit, monitored the Bulgaria and Romania Sapard programmes until the end of 2003. |
| --- | --- |

32.-33.

The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries.

Desk officers in the Commission Sapard unit are responsible, as a general rule, for only one programme of a Sapard country. Only very experienced and qualified Commission officials are responsible for two programmes. The Commission allocated more staff to Sapard than to the Member States programmes where in many cases desk officers are responsible for more than two programmes.

The most experienced staff member of the Commission’s Sapard unit, together with the Deputy Head of Unit, monitored the Bulgaria and Romania Sapard programmes until the end of 2003.

| 34. | The Commission could not give a ‘commitment to speed up implementation’ due to the reasons the Court rightly cites. Yet it offered to give any help to the Sapard countries which could speed up implementation, e.g. speedily adopting justified programme amendments, sending advice and interpretation letters, and conducting seminars. It also asked the countries to indicate possible opportunities to simplify the delivery system of Sapard without weakening the sound financial practices set up. All viable proposals were accepted via modifications to the MAFA or via changes in the relevant Regulations. |
| --- | --- |

34.

The Commission could not give a ‘commitment to speed up implementation’ due to the reasons the Court rightly cites. Yet it offered to give any help to the Sapard countries which could speed up implementation, e.g. speedily adopting justified programme amendments, sending advice and interpretation letters, and conducting seminars. It also asked the countries to indicate possible opportunities to simplify the delivery system of Sapard without weakening the sound financial practices set up. All viable proposals were accepted via modifications to the MAFA or via changes in the relevant Regulations.

| 35. | A key feature of the system set up is that the countries concerned first identify problems. In such instances the Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard 2000 to 2002 annual reports. |
| --- | --- |

35.

A key feature of the system set up is that the countries concerned first identify problems. In such instances the Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard 2000 to 2002 annual reports.

MAIN RESULTS OF SAPARD

| 36. | By 31 December 2003, against the 2000-2003 allocation of EUR 2 183 million, the total commitment to final beneficiaries amounted to EUR 1 214 million (56 %), while actual payments made to beneficiaries totalled EUR 323 million (15 % of allocation). At this stage, in terms of the level of commitments made by the Sapard Agencies to the final beneficiaries, according to information received from the countries, at least seven countries out of the eight due to join the EU will be able to commit all available funds relating to the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime. |
| --- | --- |

36.

By 31 December 2003, against the 2000-2003 allocation of EUR 2 183 million, the total commitment to final beneficiaries amounted to EUR 1 214 million (56 %), while actual payments made to beneficiaries totalled EUR 323 million (15 % of allocation). At this stage, in terms of the level of commitments made by the Sapard Agencies to the final beneficiaries, according to information received from the countries, at least seven countries out of the eight due to join the EU will be able to commit all available funds relating to the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime.

| 38.-40. | The rule on the eligibility of VAT for EU part-financing applies to the Sapard countries as well as to the Member States receiving support under the Structural Funds.
  The Commission will examine the impact of this after the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn. |
| --- | --- |

38.-40.

The rule on the eligibility of VAT for EU part-financing applies to the Sapard countries as well as to the Member States receiving support under the Structural Funds.

The Commission will examine the impact of this after the programme has been completed. An assessment will be made in the framework of the clearance of accounts procedure, and the appropriate conclusions will be drawn.

| 41.-43. | The Commission is of the opinion that this balance between measures in the programmes is consistent with the objectives of Sapard under Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1268/1999 already mentioned in point 2 of the report, with the provisions under Article 4(3), which provides that ‘... priority is given to measures to improve market efficiency, quality and health standards and measures to create employment in rural areas ...’, and with the commitments adopted in the Accession Partnership pursuant to Article 6 of Regulation (EC) No 1268/1999.
  Article 4(3) of Regulation (EC) No 1268/1999 places the Sapard programmes on two pillars — market and employment. The objectives of Sapard as set out in Article 1 provide that these two pillars contribute to the ‘implementation of the acquis’ and to ‘sustainable adaptation of the agricultural sector’.
  The programmes approved by the Commission contain a well-balanced set of different measures which meet these conditions.
  These measures were therefore considered, by both the Commission and the Sapard countries, to be ones that should be implemented as a priority, to assist in the restructuring of the agri-food sector and in the countries’ preparation for the application of the acquis.
  It is normal and inevitable that measures which can be directly linked to the sustainable adaptation of the agricultural sector, such as ‘investments in agricultural holdings’ and ‘processing and marketing’, modernise production methods and lead also in certain cases to an increase in production at project level. On the other hand, measures under ‘diversification’ are aimed at creating sustainable income possibilities outside agriculture. While the Court found little evidence of any effect on the quality, health or environmental standards, the Commission considers that increased or modernised production at project level is not incompatible with improvement of standards. All the entrepreneurs in the Sapard countries were well aware that continued profitability relies on meeting the minimum standards of the EU. All the new equipment meets these standards.
  A final analysis can be made only after the programme is implemented in full. |
| --- | --- |

41.-43.

The Commission is of the opinion that this balance between measures in the programmes is consistent with the objectives of Sapard under Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1268/1999 already mentioned in point 2 of the report, with the provisions under Article 4(3), which provides that ‘... priority is given to measures to improve market efficiency, quality and health standards and measures to create employment in rural areas ...’, and with the commitments adopted in the Accession Partnership pursuant to Article 6 of Regulation (EC) No 1268/1999.

Article 4(3) of Regulation (EC) No 1268/1999 places the Sapard programmes on two pillars — market and employment. The objectives of Sapard as set out in Article 1 provide that these two pillars contribute to the ‘implementation of the acquis’ and to ‘sustainable adaptation of the agricultural sector’.

The programmes approved by the Commission contain a well-balanced set of different measures which meet these conditions.

These measures were therefore considered, by both the Commission and the Sapard countries, to be ones that should be implemented as a priority, to assist in the restructuring of the agri-food sector and in the countries’ preparation for the application of the acquis.

It is normal and inevitable that measures which can be directly linked to the sustainable adaptation of the agricultural sector, such as ‘investments in agricultural holdings’ and ‘processing and marketing’, modernise production methods and lead also in certain cases to an increase in production at project level. On the other hand, measures under ‘diversification’ are aimed at creating sustainable income possibilities outside agriculture. While the Court found little evidence of any effect on the quality, health or environmental standards, the Commission considers that increased or modernised production at project level is not incompatible with improvement of standards. All the entrepreneurs in the Sapard countries were well aware that continued profitability relies on meeting the minimum standards of the EU. All the new equipment meets these standards.

A final analysis can be made only after the programme is implemented in full.

| 44. | The meeting of standards is not incompatible with commercial investment. Commercial investment normally sets the example for the private sector and thus serves as a pacesetter for rural development. |
| --- | --- |

44.

The meeting of standards is not incompatible with commercial investment. Commercial investment normally sets the example for the private sector and thus serves as a pacesetter for rural development.

| 45. | Investments in the milk and meat sector were low due to the depressed market situation in particular in key markets, like Russia. The first substantiated information on the implementation of a significant set of measures was included in the 2002 implementation reports from five countries and now in the mid-term evaluation reports for the 10 programmes.
  Once the implementation reports were received, the Commission asked for more detailed information and advised countries to refocus the programmes whenever necessary. |
| --- | --- |

45.

Investments in the milk and meat sector were low due to the depressed market situation in particular in key markets, like Russia. The first substantiated information on the implementation of a significant set of measures was included in the 2002 implementation reports from five countries and now in the mid-term evaluation reports for the 10 programmes.

Once the implementation reports were received, the Commission asked for more detailed information and advised countries to refocus the programmes whenever necessary.

| 46. | The Commission services have also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries, and have made recommendations for improvements in systems and controls. |
| --- | --- |

46.

The Commission services have also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries, and have made recommendations for improvements in systems and controls.

| 47. | The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency (see also replies to points 41 to 45). |
| --- | --- |

47.

The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency (see also replies to points 41 to 45).

| 48. | See reply to point 41: the employment problem in rural areas cannot be seen separately from the other measures of a rural development plan.
  The overall impact on job creation cannot be assessed by counting the number of jobs declared by project beneficiaries in their application form. This element can only be fully assessed in the evaluation studies, once the programme has been completed. |
| --- | --- |

48.

See reply to point 41: the employment problem in rural areas cannot be seen separately from the other measures of a rural development plan.

The overall impact on job creation cannot be assessed by counting the number of jobs declared by project beneficiaries in their application form. This element can only be fully assessed in the evaluation studies, once the programme has been completed.

| 49. | There is no commonly agreed definition of the term ‘rural areas’. To confine this definition to ‘population density’ is not possible. Therefore, as in the Member States programmes, each of the Sapard programmes contains a definition of ‘rural areas’ according to the national standards of the country concerned.
  For example, Bulgaria lays down in its programme that ‘rural areas are the municipalities which do not have on their territory a town with population above 30 000 people and where the municipality population density is below 150 people per km2. All settlements in the municipalities identified as rural areas are settlements belonging to rural areas.’ |
| --- | --- |

49.

There is no commonly agreed definition of the term ‘rural areas’. To confine this definition to ‘population density’ is not possible. Therefore, as in the Member States programmes, each of the Sapard programmes contains a definition of ‘rural areas’ according to the national standards of the country concerned.

For example, Bulgaria lays down in its programme that ‘rural areas are the municipalities which do not have on their territory a town with population above 30 000 people and where the municipality population density is below 150 people per km2. All settlements in the municipalities identified as rural areas are settlements belonging to rural areas.’

| 50.-51. | The Commission considers it has reported on all relevant elements in its annual reports on Sapard implementation.
  The Commission’s annual Sapard report contains contributions made by the Sapard countries with an analysis of these assessments. The Commission will nevertheless consider how to take account of the Court’s remarks in drafting future reports. |
| --- | --- |

50.-51.

The Commission considers it has reported on all relevant elements in its annual reports on Sapard implementation.

The Commission’s annual Sapard report contains contributions made by the Sapard countries with an analysis of these assessments. The Commission will nevertheless consider how to take account of the Court’s remarks in drafting future reports.

| 53. | Phare provided assistance to the Sapard countries to set up structures able to implement the acquis, including implementing arrangements for Sapard. Yet the main task of setting up implementation systems to transfer EU funds was up to the management of Sapard through the procedures of conferral of management, accreditation of measures etc. |
| --- | --- |

53.

Phare provided assistance to the Sapard countries to set up structures able to implement the acquis, including implementing arrangements for Sapard. Yet the main task of setting up implementation systems to transfer EU funds was up to the management of Sapard through the procedures of conferral of management, accreditation of measures etc.

| 54. | Expenditure available under EAGGF after accession made it essential that the Sapard countries gain experience in managing this type of measure. |
| --- | --- |

54.

Expenditure available under EAGGF after accession made it essential that the Sapard countries gain experience in managing this type of measure.

| 55. | The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions, and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession. |
| --- | --- |

55.

The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions, and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession.

| 56. | With the exception of Slovenia, which had already implemented an advanced national scheme, the complexity of the agri-environmental measures and their lack of experience meant that the Sapard countries were not able to present detailed agri-environmental measures at the same time as the rest of their programmes. In 2000 the Commission began to identify the main environmental key facts of each country and the relevant aspects available in each programme and to draft guidelines to support the Sapard countries. The guidance paper that emerged was the subject of a seminar in Brussels on 12 and 13 November 2001. The final formulation of this guidance paper was officially transmitted to all Sapard countries on 21 December 2001.
  This allowed the approval of agri-environmental measures for six countries in 2002 and 2003, and conferral of management has been granted to the Czech Republic and Slovakia. Even if the conferral of management has not been granted to the other countries, the experience they gained is important because the approved schemes are transposable to the post-accession rural development programmes. |
| --- | --- |

56.

With the exception of Slovenia, which had already implemented an advanced national scheme, the complexity of the agri-environmental measures and their lack of experience meant that the Sapard countries were not able to present detailed agri-environmental measures at the same time as the rest of their programmes. In 2000 the Commission began to identify the main environmental key facts of each country and the relevant aspects available in each programme and to draft guidelines to support the Sapard countries. The guidance paper that emerged was the subject of a seminar in Brussels on 12 and 13 November 2001. The final formulation of this guidance paper was officially transmitted to all Sapard countries on 21 December 2001.

This allowed the approval of agri-environmental measures for six countries in 2002 and 2003, and conferral of management has been granted to the Czech Republic and Slovakia. Even if the conferral of management has not been granted to the other countries, the experience they gained is important because the approved schemes are transposable to the post-accession rural development programmes.

| 57. | In the particular case of agri-environment, the objective was limited to avoid financing large agri-environment schemes which could have exhausted the Sapard budget without reaching their main objectives. For this reason, the Commission decided that this measure could be only applied at pilot level with the purpose of developing experience in agri-environment implementation.
  Given the complexity of the measure, calculation of cost, income lost and premium, the Commission is of the opinion that the Sapard countries have gained valuable experience through the programming exercise and most countries are now in a good position to readily implement these measures under the new programmes. |
| --- | --- |

57.

In the particular case of agri-environment, the objective was limited to avoid financing large agri-environment schemes which could have exhausted the Sapard budget without reaching their main objectives. For this reason, the Commission decided that this measure could be only applied at pilot level with the purpose of developing experience in agri-environment implementation.

Given the complexity of the measure, calculation of cost, income lost and premium, the Commission is of the opinion that the Sapard countries have gained valuable experience through the programming exercise and most countries are now in a good position to readily implement these measures under the new programmes.

ASSESSMENT OF SYSTEMS SET UP IN SAPARD COUNTRIES

| 58. | The definitive delegation of management is not a priority for either the Commission or the candidate countries, as specified by Section A, Article 4(4) of the MAFA. |
| --- | --- |

58.

The definitive delegation of management is not a priority for either the Commission or the candidate countries, as specified by Section A, Article 4(4) of the MAFA.

| 60. | Prior approval of the systems by the Commission is required by Article 12 of Regulation (EC) No 1266/99. |
| --- | --- |

60.

Prior approval of the systems by the Commission is required by Article 12 of Regulation (EC) No 1266/99.

| 63. | The Commission has encouraged the Sapard countries to use the experience from the Sapard agency to set up their paying agency and welcomes the fact that they intend to do so. |
| --- | --- |

63.

The Commission has encouraged the Sapard countries to use the experience from the Sapard agency to set up their paying agency and welcomes the fact that they intend to do so.

| 66. | Up to 31 March 2004, the Commission examined 107 files in eight Sapard countries and visited 36 projects on the spot. In some cases the Commission has also identified that the documentation of checks needs to be improved and has made appropriate recommendations. However, extensive evidence has been found of completed checklists and handwritten reports giving sufficient detail of the work performed. These results indicate that the situation is improving since the Court's audit. |
| --- | --- |

66.

Up to 31 March 2004, the Commission examined 107 files in eight Sapard countries and visited 36 projects on the spot. In some cases the Commission has also identified that the documentation of checks needs to be improved and has made appropriate recommendations. However, extensive evidence has been found of completed checklists and handwritten reports giving sufficient detail of the work performed. These results indicate that the situation is improving since the Court's audit.

| 67. | The conformity audits performed by the Commission services found several examples of comprehensive verification of the economic viability.
  The Commission considers that this is not a systematic problem for all Sapard countries, but will keep the matter under review. |
| --- | --- |

67.

The conformity audits performed by the Commission services found several examples of comprehensive verification of the economic viability.

The Commission considers that this is not a systematic problem for all Sapard countries, but will keep the matter under review.

| 69. | The knowledge and skills of senior managers and other key managers in both the Sapard Agency and the regional offices were thoroughly checked during a number of interviews before the delegation of management was conferred. This gave the Commission reasonable assurance as to the abilities of staff. Following the Court’s comments in its 2001 Annual Report (see point 6.19), the Commission has further stepped up the documentation on these checks (principally curriculum vitae, job descriptions, declarations of independence and impartiality).
  The quality of the staff in place has enabled the accredited systems to operate in a way which may generally be regarded as satisfactory.
  According to the Lithuanian authorities, the results of each public competition are recorded in protocols, which are archived for three years.
  Nevertheless, for the Sapard countries the Commission will continue to follow up this issue. |
| --- | --- |

69.

The knowledge and skills of senior managers and other key managers in both the Sapard Agency and the regional offices were thoroughly checked during a number of interviews before the delegation of management was conferred. This gave the Commission reasonable assurance as to the abilities of staff. Following the Court’s comments in its 2001 Annual Report (see point 6.19), the Commission has further stepped up the documentation on these checks (principally curriculum vitae, job descriptions, declarations of independence and impartiality).

The quality of the staff in place has enabled the accredited systems to operate in a way which may generally be regarded as satisfactory.

According to the Lithuanian authorities, the results of each public competition are recorded in protocols, which are archived for three years.

Nevertheless, for the Sapard countries the Commission will continue to follow up this issue.

| 70.-76. | Checks on compliance with health and environmental standards, which are an integral part of the acquis communautaire, are the responsibility of the relevant national authorities. The countries involved verify the respect of minimum standards as part of their national controls, which are carried out independently of whether or not Sapard aid has been received.
  In Lithuania, an applicant presents with the payment claim documents from these authorities confirming that the project implemented complies with all Community standards.
  The Polish authorities have said that the investment supported by Sapard met all the relevant EU standards. However, the whole holding complied with only 74 % of the standards.
  The Commission has also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries. They have made recommendations for improvements in systems and controls. |
| --- | --- |

70.-76.

Checks on compliance with health and environmental standards, which are an integral part of the acquis communautaire, are the responsibility of the relevant national authorities. The countries involved verify the respect of minimum standards as part of their national controls, which are carried out independently of whether or not Sapard aid has been received.

In Lithuania, an applicant presents with the payment claim documents from these authorities confirming that the project implemented complies with all Community standards.

The Polish authorities have said that the investment supported by Sapard met all the relevant EU standards. However, the whole holding complied with only 74 % of the standards.

The Commission has also identified certain problems with the respect of minimum standards in the Sapard countries. They have made recommendations for improvements in systems and controls.

| 77.-79. | In the Commission’s view, the term ‘normal commercial conditions’ is best evaluated at national level. Although the Court may consider that higher interest rates could have been obtained in certain cases, it is primarily for the national authorities to decide upon the appropriate day-to-day arrangements. For the acceding countries, it is sometimes more important to gain security for their deposits rather than the highest yield. |
| --- | --- |

77.-79.

In the Commission’s view, the term ‘normal commercial conditions’ is best evaluated at national level. Although the Court may consider that higher interest rates could have been obtained in certain cases, it is primarily for the national authorities to decide upon the appropriate day-to-day arrangements. For the acceding countries, it is sometimes more important to gain security for their deposits rather than the highest yield.

| 80. | As a normal procedure in the clearance of accounts, and in cases like this which do not call into question the completeness, accuracy and veracity of the accounts, the follow up of the Commission's recommendations by the certifying body as well as by the paying agency and the national fund are to be assessed the following year.
  This will be done as part of the 2003 Sapard clearance of accounts. |
| --- | --- |

80.

As a normal procedure in the clearance of accounts, and in cases like this which do not call into question the completeness, accuracy and veracity of the accounts, the follow up of the Commission's recommendations by the certifying body as well as by the paying agency and the national fund are to be assessed the following year.

This will be done as part of the 2003 Sapard clearance of accounts.

IMPLEMENTATION PROBLEMS IN SAPARD COUNTRIES

| 81. | According to information from the Sapard countries, at this stage a sufficient number of support applications has been received by the Sapard agencies (including measures with a maximum aid rate of 50 %) to commit in at least seven out of the eight acceding countries all available money for the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime. In Bulgaria the most recent information indicates that the full amount available during the whole 2000-2007 period of the programme under the measures concerning investments in agricultural holdings and in processing and marketing will soon have been committed. |
| --- | --- |

81.

According to information from the Sapard countries, at this stage a sufficient number of support applications has been received by the Sapard agencies (including measures with a maximum aid rate of 50 %) to commit in at least seven out of the eight acceding countries all available money for the 2000-2003 period at the date of transition to the post-accession regime. In Bulgaria the most recent information indicates that the full amount available during the whole 2000-2007 period of the programme under the measures concerning investments in agricultural holdings and in processing and marketing will soon have been committed.

| 82. | The Commission advised the Sapard countries to also make interim payments on expenditure incurred, according to the progress of the project. It has also encouraged the Sapard agencies to shorten the interval between expenditure claims being registered and aid being paid. |
| --- | --- |

82.

The Commission advised the Sapard countries to also make interim payments on expenditure incurred, according to the progress of the project. It has also encouraged the Sapard agencies to shorten the interval between expenditure claims being registered and aid being paid.

| 83.-84. | The mid-term evaluation reports of the programmes also confirm the analysis of the Court that, amongst other things, the lack of appropriations for part-financing may be one of the reasons for the initial slow absorption under the Sapard programmes. Poland has at this stage informed the Commission that it will not accept any further applications, as the number of registered projects already exceeds the amounts available under the programme (see point 36).
  The Commission is aware of the problem highlighted and has discussed it with the international financing institutes and the applicant countries during the process of programming. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard.
  However, in its answer to point 2.41 of the Court’s 2002 Annual Report the Commission referred to the problem that, even when credit is available, some beneficiaries cannot or are reluctant to take out mortgages on property, and other matters of unclear title of ownership, in particular of land, also play a part. |
| --- | --- |

83.-84.

The mid-term evaluation reports of the programmes also confirm the analysis of the Court that, amongst other things, the lack of appropriations for part-financing may be one of the reasons for the initial slow absorption under the Sapard programmes. Poland has at this stage informed the Commission that it will not accept any further applications, as the number of registered projects already exceeds the amounts available under the programme (see point 36).

The Commission is aware of the problem highlighted and has discussed it with the international financing institutes and the applicant countries during the process of programming. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard.

However, in its answer to point 2.41 of the Court’s 2002 Annual Report the Commission referred to the problem that, even when credit is available, some beneficiaries cannot or are reluctant to take out mortgages on property, and other matters of unclear title of ownership, in particular of land, also play a part.

| 85. | In its reply to the notification of this scheme the Commission asked for further details to give an opinion on the respect of the competition rules. According to the Bulgarian authorities the Sapard agency recently decided not to implement the scheme due to the difficulty of calculating the exact amount of state aid included in this scheme. Yet, based on the findings of the mid-term evaluation report, the Commission will urge Bulgaria to proceed with this scheme and to make it compatible with the Community competition rules.
  In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for a modification of Regulation (EC) No 1268/1999, included a provision that by ‘determining the rate of public aid account shall not be taken of national aid of a nature to facilitate access to credits granted without the benefit of any Community contribution provided under the present instrument’.
  See also comments under point 82 concerning commitments in Bulgaria. |
| --- | --- |

85.

In its reply to the notification of this scheme the Commission asked for further details to give an opinion on the respect of the competition rules. According to the Bulgarian authorities the Sapard agency recently decided not to implement the scheme due to the difficulty of calculating the exact amount of state aid included in this scheme. Yet, based on the findings of the mid-term evaluation report, the Commission will urge Bulgaria to proceed with this scheme and to make it compatible with the Community competition rules.

In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for a modification of Regulation (EC) No 1268/1999, included a provision that by ‘determining the rate of public aid account shall not be taken of national aid of a nature to facilitate access to credits granted without the benefit of any Community contribution provided under the present instrument’.

See also comments under point 82 concerning commitments in Bulgaria.

| 86. | The Commission encourages the Sapard countries to use such schemes as long as they respect Community competition rules and aid intensities provided for in the Sapard Regulation. |
| --- | --- |

86.

The Commission encourages the Sapard countries to use such schemes as long as they respect Community competition rules and aid intensities provided for in the Sapard Regulation.

| 87. | In the interests of sound financial management the Commission agreed with the Sapard countries in the framework of MAFA not to pay the invoices directly to contractors but to reimburse expenditure borne by the final beneficiaries.
  Romania has been advised to pay in instalments and has now introduced this possibility.
  As soon as the Commission became aware of this problem it asked the Lithuanian authorities for more information.
  According to the Lithuanian authorities, the Agency promptly collected confirmation documents (payment orders and bank statements) from all the municipalities that received support from the Sapard Programme. The financial risk to the Community has thus been addressed. Lithuania has now changed its system to comply with MAFA. |
| --- | --- |

87.

In the interests of sound financial management the Commission agreed with the Sapard countries in the framework of MAFA not to pay the invoices directly to contractors but to reimburse expenditure borne by the final beneficiaries.

Romania has been advised to pay in instalments and has now introduced this possibility.

As soon as the Commission became aware of this problem it asked the Lithuanian authorities for more information.

According to the Lithuanian authorities, the Agency promptly collected confirmation documents (payment orders and bank statements) from all the municipalities that received support from the Sapard Programme. The financial risk to the Community has thus been addressed. Lithuania has now changed its system to comply with MAFA.

| 88. | The Commission regrets very much that this practice was not applied in all countries. It strongly advised them on various occasions to use this facility but it is up to the Sapard countries to decide whether they wish to follow such advice. |
| --- | --- |

88.

The Commission regrets very much that this practice was not applied in all countries. It strongly advised them on various occasions to use this facility but it is up to the Sapard countries to decide whether they wish to follow such advice.

| 89. | The Commission will monitor the issue via the usual channels. |
| --- | --- |

89.

The Commission will monitor the issue via the usual channels.

| 90. | Whenever any of these problems became evident the Commission immediately provided the necessary advice and took appropriate steps to ensure that solutions were found. The ongoing discussion of the mid-term evaluation reports provides a further opportunity to react to these problems. |
| --- | --- |

90.

Whenever any of these problems became evident the Commission immediately provided the necessary advice and took appropriate steps to ensure that solutions were found. The ongoing discussion of the mid-term evaluation reports provides a further opportunity to react to these problems.

| 92. | The Commission agrees that the period for providing missing documents must be long enough to cover the issue of new documents and the resubmission of documents with the necessary (supplementary) information. It will be up to the Sapard countries to define the adequate time period. The conclusions of the mid-term evaluation could be useful in defining this period. |
| --- | --- |

92.

The Commission agrees that the period for providing missing documents must be long enough to cover the issue of new documents and the resubmission of documents with the necessary (supplementary) information. It will be up to the Sapard countries to define the adequate time period. The conclusions of the mid-term evaluation could be useful in defining this period.

| 93.-94. | The Sapard countries generally experienced technical and procedural difficulties during the initial period of implementation resulting in delays in processing applications and payment claims. Although there are still certain problems in some countries, overall the situation has improved substantially. |
| --- | --- |

93.-94.

The Sapard countries generally experienced technical and procedural difficulties during the initial period of implementation resulting in delays in processing applications and payment claims. Although there are still certain problems in some countries, overall the situation has improved substantially.

| 95. | Under the system of decentralised management the Commission’s influence on the implementation procedures applied in the Sapard countries is limited.
  Whenever necessary and possible the Commission gave advice on how to simplify and streamline procedures within the provisions laid down in the Sapard Regulations and in the MAFA. However, the countries themselves decide whether to follow this advice. |
| --- | --- |

95.

Under the system of decentralised management the Commission’s influence on the implementation procedures applied in the Sapard countries is limited.

Whenever necessary and possible the Commission gave advice on how to simplify and streamline procedures within the provisions laid down in the Sapard Regulations and in the MAFA. However, the countries themselves decide whether to follow this advice.

| 96.-97. | A key criterion is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector.
  The Commission is aware of the problem of lack of own resources and of the difficulties in obtaining credit. It has discussed these issues with the international financing institutes and the Sapard countries during the process of programming and implementation. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. This project has recently been extended with a specific sub-window focusing on credit institutions serving farmers and small rural businesses. It also encourages the candidate countries to use such national credit schemes as far as they are respecting Community competition rules and aid intensities of the Sapard Regulation.
  In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for an amendment of Regulation (EC) No 1268/1999, included a specific provision in this respect (see reply to point 85).
  As at 31 March 2004, almost 13 000 projects are to be implemented by the Sapard countries. |
| --- | --- |

96.-97.

A key criterion is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector.

The Commission is aware of the problem of lack of own resources and of the difficulties in obtaining credit. It has discussed these issues with the international financing institutes and the Sapard countries during the process of programming and implementation. The Commission, with the aid of Phare funds, is supporting a project to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. This project has recently been extended with a specific sub-window focusing on credit institutions serving farmers and small rural businesses. It also encourages the candidate countries to use such national credit schemes as far as they are respecting Community competition rules and aid intensities of the Sapard Regulation.

In order to facilitate the application of national credit schemes the Commission, in its recent proposal for an amendment of Regulation (EC) No 1268/1999, included a specific provision in this respect (see reply to point 85).

As at 31 March 2004, almost 13 000 projects are to be implemented by the Sapard countries.

ACTION REQUIRED BY THE COMMISSION BECAUSE

| 98.-103. | The Commission has found that the level of expenditure on general costs is limited and that the problems mentioned by the Court are restricted to a few Sapard countries.
  Following its conformity audit in Bulgaria, and in the light of the Court’s observations, the Commission recommended to the national authorities to implement a system allowing them to check that the amounts paid for this purpose are within reasonable limits in absolute value, and proportionate to the services effectively supplied in comparison to average costs charged for similar services in Bulgaria. The Commission notes that the Bulgarian authorities have identified various problems themselves and have taken action to prevent undue payments.
  The Commission agrees that in most cases a payment of 12 % of the total investment for general costs would be too high.
  Regarding the particular case referred to in paragraph 103, the Commission is working on this and other cases identified by the Court to recover any amount unduly paid. |
| --- | --- |

98.-103.

The Commission has found that the level of expenditure on general costs is limited and that the problems mentioned by the Court are restricted to a few Sapard countries.

Following its conformity audit in Bulgaria, and in the light of the Court’s observations, the Commission recommended to the national authorities to implement a system allowing them to check that the amounts paid for this purpose are within reasonable limits in absolute value, and proportionate to the services effectively supplied in comparison to average costs charged for similar services in Bulgaria. The Commission notes that the Bulgarian authorities have identified various problems themselves and have taken action to prevent undue payments.

The Commission agrees that in most cases a payment of 12 % of the total investment for general costs would be too high.

Regarding the particular case referred to in paragraph 103, the Commission is working on this and other cases identified by the Court to recover any amount unduly paid.

| 104.-109. | The Commission insisted on including the ‘three-offer’ rule for the sake of sound financial management. These three offers should be reasonably comparable. However, this system is not in any way similar to public tendering. The beneficiary retains a free choice of supplier.
  In certain circumstances it might be difficult to obtain three entirely comparable offers. For example the choice of machinery is often made on the basis of information regarding qualities and prices, which could be obtained from different sources (agricultural exhibitions, regional seminars, direct contacts with suppliers). Other issues which could influence the choice are previous experiences gained with a particular make, distance to the closest point of repair or service, reaction time or the price of spare parts after the expiry of the warranty period. The rule of submitting three quotations can provide some evidence that the final beneficiaries have searched for at least three alternatives on the basis of which a choice has been made.
  The cost element is only one of the factors to be taken into account in assessing sound financial management. Both the quality of the goods purchased and the services provided, and securing the results expected in terms of the costs borne form part of this analysis. The Commission’s opinion is that the provision of an adequate after-sales service, even though it cannot be part-financed, increases the life of the investment financed and is an acceptable justification for the choice of supplier. In the case of private beneficiaries, the Commission considers that, in addition to the three prices system, the fact that the beneficiaries have to bear part of the investment also helps meet the criteria of economy and cost/efficiency.
  The Court’s findings do not concern the acceptability of excessive invoices, i.e. an invoice where the price paid is excessive in terms of the value of the goods or service provided, which is not the case in this instance.
  Conformity audits undertaken by the Commission revealed that comparison to reference prices is done, at least to some extent, in Bulgaria, Latvia, Slovenia and the Czech Republic. In countries where this was not done, the Commission has made appropriate recommendations.
  Offers do not need to be entirely comparable under private purchasing. This does not mean that they are of little value. Nevertheless, the Commission agrees with the Court that a justification should always be received and examined if the beneficiary does not select the cheapest offer. In the cases where this procedure was not found to be fully or effectively in place recommendations for improvement have been made. However, in most cases the Commission has obtained evidence that justifications are given if the cheapest offer is not chosen. It will recommend that this is done by Sapard systematically.
  In Bulgaria, the Court has identified one case where the general costs exceeded EUR 10 000 without three offers. As stated above, this case is subject to examination under the clearance of accounts procedure.
  On the basis of its detailed examination of payments in eight Sapard countries so far, the Commission did not find widespread failures of the Sapard control and management system. |
| --- | --- |

104.-109.

The Commission insisted on including the ‘three-offer’ rule for the sake of sound financial management. These three offers should be reasonably comparable. However, this system is not in any way similar to public tendering. The beneficiary retains a free choice of supplier.

In certain circumstances it might be difficult to obtain three entirely comparable offers. For example the choice of machinery is often made on the basis of information regarding qualities and prices, which could be obtained from different sources (agricultural exhibitions, regional seminars, direct contacts with suppliers). Other issues which could influence the choice are previous experiences gained with a particular make, distance to the closest point of repair or service, reaction time or the price of spare parts after the expiry of the warranty period. The rule of submitting three quotations can provide some evidence that the final beneficiaries have searched for at least three alternatives on the basis of which a choice has been made.

The cost element is only one of the factors to be taken into account in assessing sound financial management. Both the quality of the goods purchased and the services provided, and securing the results expected in terms of the costs borne form part of this analysis. The Commission’s opinion is that the provision of an adequate after-sales service, even though it cannot be part-financed, increases the life of the investment financed and is an acceptable justification for the choice of supplier. In the case of private beneficiaries, the Commission considers that, in addition to the three prices system, the fact that the beneficiaries have to bear part of the investment also helps meet the criteria of economy and cost/efficiency.

The Court’s findings do not concern the acceptability of excessive invoices, i.e. an invoice where the price paid is excessive in terms of the value of the goods or service provided, which is not the case in this instance.

Conformity audits undertaken by the Commission revealed that comparison to reference prices is done, at least to some extent, in Bulgaria, Latvia, Slovenia and the Czech Republic. In countries where this was not done, the Commission has made appropriate recommendations.

Offers do not need to be entirely comparable under private purchasing. This does not mean that they are of little value. Nevertheless, the Commission agrees with the Court that a justification should always be received and examined if the beneficiary does not select the cheapest offer. In the cases where this procedure was not found to be fully or effectively in place recommendations for improvement have been made. However, in most cases the Commission has obtained evidence that justifications are given if the cheapest offer is not chosen. It will recommend that this is done by Sapard systematically.

In Bulgaria, the Court has identified one case where the general costs exceeded EUR 10 000 without three offers. As stated above, this case is subject to examination under the clearance of accounts procedure.

On the basis of its detailed examination of payments in eight Sapard countries so far, the Commission did not find widespread failures of the Sapard control and management system.

CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS

| 110. | While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.
  Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.
  The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000. |
| --- | --- |

110.

While the main elements of the Commission’s proposal on the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 were maintained, the text of the proposal was subject to ongoing discussions (including discussions on budget headings) until the final stage of adoption of the Sapard Regulation. As long as the legal uncertainty remained the Commission was not in a position to draw up the final legal provisions for the implementing arrangements.

Following adoption of the Regulation, a working group prepared the basic provisions for the financial management of Sapard within a few months. These were adopted by the Commission on 26 January 2000.

The reason for this strategy was the novelty of the approach and the fact that this was the first time external aid was managed on a fully decentralised basis. The detailed steps and the time required for elaborating and agreeing the financial implementing arrangements are outlined in the Commission’s Sapard Annual Report 2000.

| 111. | Although the Commission did not formally prepare such an analysis, it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard Countries. |
| --- | --- |

111.

Although the Commission did not formally prepare such an analysis, it actively monitored the implementation process and provided advice to the relevant agencies in the Sapard Countries.

| 112. | The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.
  The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks).






  — | The Commission agrees with the statement and believes it does follow this approach to the extent possible in the light of the development in the adoption of the legal basis. |
| --- | --- | --- |

112.

The Commission has, on various occasions, advised Sapard countries to avoid unnecessary administrative procedures not required by the MAFA, where appropriate via seminars, meetings or letters.

The Sapard systems are designed by the national authorities not only on the basis of the accreditation criteria but also taking into account national legislation and their knowledge of the risk areas in their countries. Stricter rules are necessary in some situations to protect the financial interests of the Community (see point 20 concerning double checks).

—

The Commission agrees with the statement and believes it does follow this approach to the extent possible in the light of the development in the adoption of the legal basis.

| — | The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future. |
| --- | --- |

—

The Commission agrees that such an analysis could be useful if similar exercises were to be prepared in the future.

| 113. | It is a key feature of the systems set up that it is for the Sapard countries to identify problems in the first instance. The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries. The Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard annual reports for 2000 to 2002.






  — | The Commission is of the opinion that it has taken all reasonable steps to encourage best practice by providing advice to all countries, where appropriate, on specific issues raised and by liaison with each country via letters, seminars and bilateral meetings, as evidenced in the Commission’s annual reports. |
| --- | --- | --- |

113.

It is a key feature of the systems set up that it is for the Sapard countries to identify problems in the first instance. The Commission considers that it has allocated a sufficient number of qualified staff, in the Sapard Unit as well as in the services responsible for overseeing the accreditation process and carrying out audits, to ensure proper monitoring and financial management and control of the use of Community funds in the Sapard countries. The Commission has consistently provided guidance and advice to the Sapard countries. These actions have been described in detail in the Commission’s Sapard annual reports for 2000 to 2002.

—

The Commission is of the opinion that it has taken all reasonable steps to encourage best practice by providing advice to all countries, where appropriate, on specific issues raised and by liaison with each country via letters, seminars and bilateral meetings, as evidenced in the Commission’s annual reports.

| 114. | The budgets for the first three years were based on the most reliable, but limited, information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s Annual Report for 2002, in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the major reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations. |
| --- | --- |

114.

The budgets for the first three years were based on the most reliable, but limited, information available at the time. In this context the Commission reiterates its remarks to point 2.39 of the Court’s Annual Report for 2002, in which the reasons for the under-utilisation of the budgets are stated. One of the major reasons for not fully utilising the budget was that greater priority was given to firm management of appropriations.

| 116. | The current Regulations governing EAGGF Guarantee Section state clearly that the Member States are responsible for accrediting paying agencies.
  Prior accreditation by the Commission would result in it taking responsibility for the systems established by the Member States. This runs counter to the principle of shared management in which the Member states implement Community policies and the Commission verifies the respect of these rules, with the possibility to make financial corrections in cases of non-respect.
  The Commission remains confident that the current system remains effective. |
| --- | --- |

116.

The current Regulations governing EAGGF Guarantee Section state clearly that the Member States are responsible for accrediting paying agencies.

Prior accreditation by the Commission would result in it taking responsibility for the systems established by the Member States. This runs counter to the principle of shared management in which the Member states implement Community policies and the Commission verifies the respect of these rules, with the possibility to make financial corrections in cases of non-respect.

The Commission remains confident that the current system remains effective.

| 117. | A final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full. |
| --- | --- |

117.

A final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full.

| 118. | The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency.
  The Commission is following up on the development in uptake through the monitoring data and the annual implementing reports. It followed the procedures provided for in Article 8(b) of the MAFA during the review of the five annual implementation reports due by the end of June 2003 to follow up on any imbalances or other developments where data indicated a tendency to deviate from the objectives identified in the programmes. The Commission will follow the same procedure during the review of the implementation reports due from all 10 countries by the end of June 2004. |
| --- | --- |

118.

The Commission considers that increasing production capacity at project level is compatible with improving standards and the need for restructuring to improve market efficiency.

The Commission is following up on the development in uptake through the monitoring data and the annual implementing reports. It followed the procedures provided for in Article 8(b) of the MAFA during the review of the five annual implementation reports due by the end of June 2003 to follow up on any imbalances or other developments where data indicated a tendency to deviate from the objectives identified in the programmes. The Commission will follow the same procedure during the review of the implementation reports due from all 10 countries by the end of June 2004.

| 119. | Although the Commission has also identified weaknesses in some cases and has made recommendations for improvements, it considers, based on its own audits up to March 2004, that the position has improved since the Court’s audit. Where necessary these recommendations will be followed up under the clearance of accounts procedures. |
| --- | --- |

119.

Although the Commission has also identified weaknesses in some cases and has made recommendations for improvements, it considers, based on its own audits up to March 2004, that the position has improved since the Court’s audit. Where necessary these recommendations will be followed up under the clearance of accounts procedures.

| 120. | The Commission has taken an initiative to help address this problem through the Phare- funded project to improve access to credits for farmers and small rural businesses, and proposed modifications to the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the application of national credit schemes.






  — | The Commission agrees that a more limited number of key measures should be considered. It is however of the opinion that a system of loans and guarantees to replace or supplement existing measures should not be recommended. The provision proposed in the amendment of Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the use of national credit schemes would, if approved by the Council, provide the necessary flexibility to the Sapard countries. |
| --- | --- | --- |

120.

The Commission has taken an initiative to help address this problem through the Phare- funded project to improve access to credits for farmers and small rural businesses, and proposed modifications to the Sapard Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the application of national credit schemes.

—

The Commission agrees that a more limited number of key measures should be considered. It is however of the opinion that a system of loans and guarantees to replace or supplement existing measures should not be recommended. The provision proposed in the amendment of Regulation (EC) No 1268/1999 to facilitate the use of national credit schemes would, if approved by the Council, provide the necessary flexibility to the Sapard countries.

| 121. | According to the Sapard regulation, the objectives of the programme are to contribute to the implementation of the acquis communautaire concerning the common agricultural policy and related policies, and to solve priority and specific problems for the sustainable adaptation of the agricultural sector and rural areas in the countries.
  An essential part of the first objective is to establish a good administrative capacity enabling the demanding tasks of rural development policy implementation to be carried out according to the principles of sound financial management. This is in line with the European Parliament resolution accompanying the 1999 discharge.
  The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that this process took time, but in most cases no longer than could be reasonably expected. The Commission is pleased to note that the Court considers that its decision to opt for a decentralised approach was correct, and that it found that the Sapard systems set up generally work well in practice.
  The Commission believes that the large number of projects contracted (almost 13 000 already by the end of 2003) will contribute substantially to the achievement of the second objective. Nevertheless, a final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full.
  Regarding measures still to be accredited, the Commission shares the Sapard countries’ view that priority should be given to ensure efficient implementation of the measures already accredited to enhance financial absorption, before working on the accreditation of additional measures.
  The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession.
  The Commission is aware of the problem facing small undertakings, namely lack of own resources, and of the difficulties in obtaining credit. A key criterion of Sapard is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector. However, the Commission is supporting a project (with the aid of Phare funds) to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard. |
| --- | --- |

121.

According to the Sapard regulation, the objectives of the programme are to contribute to the implementation of the acquis communautaire concerning the common agricultural policy and related policies, and to solve priority and specific problems for the sustainable adaptation of the agricultural sector and rural areas in the countries.

An essential part of the first objective is to establish a good administrative capacity enabling the demanding tasks of rural development policy implementation to be carried out according to the principles of sound financial management. This is in line with the European Parliament resolution accompanying the 1999 discharge.

The sizeable challenges posed by the need to set up an entirely new system, and the lack of experience of the Sapard countries in this area, meant that this process took time, but in most cases no longer than could be reasonably expected. The Commission is pleased to note that the Court considers that its decision to opt for a decentralised approach was correct, and that it found that the Sapard systems set up generally work well in practice.

The Commission believes that the large number of projects contracted (almost 13 000 already by the end of 2003) will contribute substantially to the achievement of the second objective. Nevertheless, a final and balanced analysis concerning the impact of the programme (and, in particular, achievement of the objectives) can only be made when the programme has been implemented in full.

Regarding measures still to be accredited, the Commission shares the Sapard countries’ view that priority should be given to ensure efficient implementation of the measures already accredited to enhance financial absorption, before working on the accreditation of additional measures.

The agri-environment measure was a facility for the Sapard countries to gain administrative experience through pilot actions and was not one of the most important measures needed to restructure the agricultural sector and prepare for accession.

The Commission is aware of the problem facing small undertakings, namely lack of own resources, and of the difficulties in obtaining credit. A key criterion of Sapard is that all beneficiaries must prove economic viability. Smaller, economically unviable farms will therefore not be targeted by the programme. This is a key element of the objective to help restructure the agricultural sector. However, the Commission is supporting a project (with the aid of Phare funds) to improve access to credit for SMEs in Sapard countries, which should help widen access to Sapard.

---