# Den Europæiske Unions C 292/30.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 292 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 47. årgang30. november 2004 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 292

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

47. årgang30. november 2004

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Kommissionen |
| 2004/C 292/1 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2004/C 292/2 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3646 — MABSA/Belgian State/BIAC/JV) — Det overvejes at behandle denne sag i henhold til den forenklede procedure (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 292/3 | Statsstøtte — Tjekkiet — Sag C 27/04 (ex CZ 49/03) — Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s. — Opfordring til at fremsende bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 3 |
| 2004/C 292/4 | Offentliggørelse af Den Europæiske Unions agenturer og organers endelige regnskab for regnskabsåret 2003 | 20 |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2004/C 292/5 | Den Europæiske Centralbanks henstilling af 16. juli 2004 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (ECB/2004/16) | 21 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Kommissionen

2004/C 292/1

Euroens vekselkurs

1

2004/C 292/2

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3646 — MABSA/Belgian State/BIAC/JV) — Det overvejes at behandle denne sag i henhold til den forenklede procedure (
  1
  )

1

2

2004/C 292/3

Statsstøtte — Tjekkiet — Sag C 27/04 (ex CZ 49/03) — Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s. — Opfordring til at fremsende bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

3

2004/C 292/4

Offentliggørelse af Den Europæiske Unions agenturer og organers endelige regnskab for regnskabsåret 2003

20

Den Europæiske Centralbank

2004/C 292/5

Den Europæiske Centralbanks henstilling af 16. juli 2004 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (ECB/2004/16)

21

| | III   Oplysninger |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2004/C 292/6 | Indkaldelse af forslag VP/2004/017 — Budgetpost 04.02.10 — Nyskabende foranstaltninger i henhold til artikel 6 i forordningen om Den Europæiske Socialfond: Overførsel og formidling af innovativt indhold fra ESF artikel 6-projekter | 63 |

III   Oplysninger

Kommissionen

2004/C 292/6

Indkaldelse af forslag VP/2004/017 — Budgetpost 04.02.10 — Nyskabende foranstaltninger i henhold til artikel 6 i forordningen om Den Europæiske Socialfond: Overførsel og formidling af innovativt indhold fra ESF artikel 6-projekter

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Kommissionen

| 30.11.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/1

---

Euroens vekselkurs (1)

29. november 2004

(2004/C 292/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3247 |
| JPY | japanske yen | 136,24 |
| DKK | danske kroner | 7,4287 |
| GBP | pund sterling | 0,70100 |
| SEK | svenske kroner | 8,9210 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5170 |
| ISK | islandske kroner | 86,47 |
| NOK | norske kroner | 8,0700 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9559 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5796 |
| CZK | tjekkiske koruna | 31,020 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 246,54 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6858 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4328 |
| PLN | polske zloty | 4,2122 |
| ROL | rumænske leu | 38 922 |
| SIT | slovenske tolar | 239,79 |
| SKK | slovakiske koruna | 39,275 |
| TRL | tyrkiske lira | 1 896 900 |
| AUD | australske dollar | 1,6890 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5675 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,3010 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8502 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1690 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 387,09 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 7,7180 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3247

JPY

japanske yen

136,24

DKK

danske kroner

7,4287

GBP

pund sterling

0,70100

SEK

svenske kroner

8,9210

CHF

schweiziske franc

1,5170

ISK

islandske kroner

86,47

NOK

norske kroner

8,0700

BGN

bulgarske lev

1,9559

CYP

cypriotiske pund

0,5796

CZK

tjekkiske koruna

31,020

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

246,54

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6858

MTL

maltesiske lira

0,4328

PLN

polske zloty

4,2122

ROL

rumænske leu

38 922

SIT

slovenske tolar

239,79

SKK

slovakiske koruna

39,275

TRL

tyrkiske lira

1 896 900

AUD

australske dollar

1,6890

CAD

canadiske dollar

1,5675

HKD

hongkongske dollar

10,3010

NZD

newzealandske dollar

1,8502

SGD

singaporeanske dollar

2,1690

KRW

sydkoreanske won

1 387,09

ZAR

sydafrikanske rand

7,7180

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 30.11.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/2

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.3646 — MABSA/Belgian State/BIAC/JV)

Det overvejes at behandle denne sag i henhold til den forenklede procedure

(2004/C 292/02)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 18. november 2004 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden Macquarie Airports Brussels SA (»MABSA«, Luxembourg), der tilhører koncernen Macquarie Group (Australien), erhverver fælles kontrol, jf. artikel 3, stk. 1, litra b), i Rådets forordning, med Brussels International Airport Company N.V./S.A. (»BIAC«, Belgien), sammen med den belgiske stat ved køb af aktier. |
| --- | --- |

1.

Den 18. november 2004 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden Macquarie Airports Brussels SA (»MABSA«, Luxembourg), der tilhører koncernen Macquarie Group (Australien), erhverver fælles kontrol, jf. artikel 3, stk. 1, litra b), i Rådets forordning, med Brussels International Airport Company N.V./S.A. (»BIAC«, Belgien), sammen med den belgiske stat ved køb af aktier.

| 2. | De pågældende virksomheder udøver følgende erhvervsaktiviteter:






  — | MABSA: virksomhed oprettet med henblik på transaktionen |
| --- | --- | --- |

2.

De pågældende virksomheder udøver følgende erhvervsaktiviteter:

—

MABSA: virksomhed oprettet med henblik på transaktionen

| — | Macquarie Group: bankvirksomhed, primært i Australien, og |
| --- | --- |

—

Macquarie Group: bankvirksomhed, primært i Australien, og

| — | BIAC: ejer og drift af Brussels National Airport i Zaventem. |
| --- | --- |

—

BIAC: ejer og drift af Brussels National Airport i Zaventem.

| 3. | På grundlag af en foreløbig undersøgelse finder Kommissionen, at den anmeldte transaktion kan falde ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den forbeholder sig dog sin endelige stilling til dette punkt. I henhold til Kommissionens Meddelelse om en forenklet procedure for behandling af visse fusioner jf. Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2) skal det bemærkes at det overvejes at behandle denne sag i henhold til proceduren beskrevet i denne Meddelelse. |
| --- | --- |

3.

På grundlag af en foreløbig undersøgelse finder Kommissionen, at den anmeldte transaktion kan falde ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den forbeholder sig dog sin endelige stilling til dette punkt. I henhold til Kommissionens Meddelelse om en forenklet procedure for behandling af visse fusioner jf. Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2) skal det bemærkes at det overvejes at behandle denne sag i henhold til proceduren beskrevet i denne Meddelelse.

| 4. | Kommissionen opfordrer andre interesserede parter til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne med angivelse af sag COMP/M.3646 — MABSA/Belgian State/BIAC/JV, kan sendes til Kommissionen med fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med posten til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer andre interesserede parter til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne med angivelse af sag COMP/M.3646 — MABSA/Belgian State/BIAC/JV, kan sendes til Kommissionen med fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med posten til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  Tilgængelig på GD Konkurrence's hjemmeside:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf

---

| 30.11.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/3

---

STATSSTØTTE — TJEKKIET

Sag C 27/04 (ex CZ 49/03) — Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s.

Opfordring til at fremsende bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(2004/C 292/03)

(EØS-relevant tekst)

Ved brev af 14. juli 2004, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Tjekkiet, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtte/foranstaltning.

Kommissionen besluttede ved samme lejlighed, at den ikke ville gøre indsigelse mod visse andre støtteforanstaltninger, der er beskrevet i det brev, der følger efter nærværende resumé.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til de støtteforanstaltninger, over for hvilke Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektorat for Konkurrence |
| Direktorat H2 |
| Rue Spa 3 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektorat for Konkurrence

Direktorat H2

Rue Spa 3

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 12 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Tjekkiet. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

Sagsforløb

Ved brev dateret den 18. december 2003, registreret den 23. december 2003, modtog Kommissionen en anmeldelse af foranstaltninger til fordel for Agrobanka, Praha a.s. (herefter benævnt »AGB«) og GE Capital Bank, a.s. (herefter benævnt »GECB«), i henhold til overgangsmekanismen, som omhandlet i bilag IV.3 til tiltrædelsesakten, der udgør en del af traktaten om tiltrædelse af Den Europæiske Union. Efter en gennemgang af dokumentationen anmodede Kommissionen den 12. februar 2004 om yderligere oplysninger. Svarene på anmodningen om oplysninger blev modtaget den 9. marts 2004. I marts og april fandt en række møder sted med de tjekkiske myndigheder og støttemodtagerne. Ved brev modtaget af Kommissionen den 30. april 2004 trak de tjekkiske myndigheder anmeldelsen tilbage; samme dag indgav de en ny anmeldelse.

Kommissionen har modtaget flere klager vedrørende statsstøtte, som de tjekkiske myndigheder har ydet til alle tjekkiske banker, herunder AGB og GECB.

Beskrivelse af foranstaltningerne

AGB har tidligere fungeret som en privat forretningsbank i Tjekkiet. Den 17. september 1996 blev AGB sat under tvangsadministration på grund af finansielle vanskeligheder. Derefter blev to separate enheder, AGB1 og AGB2, oprettet inden for AGB. AGB1 omfattede AGB's bankvirksomhed. Efter en udbudsprocedure blev AGB1 solgt til GECB i juni 1998.

Fra 1996 og fremefter modtog AGB og — efter salget af AGB1 — GE-koncernen finansiel støtte fra de tjekkiske myndigheder med henblik på en omstrukturering af AGB's bankvirksomhed. Af disse foranstaltninger har Tjekkiet inden for rammerne af overgangsmekanismen som omhandlet i bilag IV.3 i tiltrædelsesakten anmeldt følgende foranstaltninger med henblik på Kommissionens godkendelse:

»Indskudsgaranti«: I forbindelse med pålæggelse af tvangsadministration af AGB den 17. september 1996 udstedte den tjekkiske centralbank (CNB) en garanti til alle AGB's kreditorer og indskydere med henblik på at forhindre run på banken.

»Likviditetsstøtte«: CNB ydede finansiel bistand til AGB i form af en kreditbevilling. Den første kreditbevilling, der blev ydet den 18. september 1996, beløb sig til 6 mia. CZK. Den 15. januar 1998 nåede kreditbevillingen et maksimum på 22,5 mia. CZK. I februar 1998 hævedes så meget som 22,1 mia. CZK. Likviditetsstøtten ophørte ved slutningen af tvangsadministrationen og efter tilbagetrækning af banklicensen den 17. september 1998.

»Mislykket forsøg på at øge AGB's kapital«: CNB pålagde sit datterselskab Česká finanční s.r.o. (herefter benævnt »Česká finanční«) at deltage i en kapitalforøgelse i AGB gennem tegning af nyudstedte AGB-aktier. Den 2. april 1998 tegnede Česká finanční de nye aktier til et beløb af 9 mia. CZK. Tegningsbeløbet blev betalt til AGB den 6. april 1998.

Kapitalforøgelsen blev imidlertid anfægtet af en af AGB's mindretalsaktionærer, og en tjekkisk domstol satte i maj 1998 en stopper for kapitalforøgelsesproceduren. CNB prøvede at inddrive beløbet på 9 mia. CZK. Men i marts 2004 trak CNB sig ud af retssagen mod AGB om inddrivelse af beløbet.

»Købspris«: Den købspris, som GECB oprindelig tilbød, var på 2 mia. CZK kontant for en justeret nettoværdi af AGB1 på 4 mia. CZK. Eftersom AGB1's nettoværdi rent faktisk var lavere, måtte nettoværdien øges for at nå op på købsprisen. Parterne besluttede, at dette skulle gøres ved, at CNB finansierede en forhøjelse af GECB's aktiekapital, efter købet af AGB1.

Efter forhandlinger mellem CNB og GECB blev både købsprisen og den justerede nettoværdi reduceret. Den købspris, der i sidste ende blev betalt, var på 304 154 mio. CZK.

»Forøgelse af GECB's kapital«: Baggrunden for denne foranstaltning var, at købsprisen for AGB1 afhang af, om man nåede op på den tilstræbte justerede nettoværdi af AGB1 på 2,5 mia. CZK, eftersom de tjekkiske myndigheder indvilligede i at kompensere GECB for forpligtelser, der oversteg værdien af de kapitalgoder, man havde erhvervet ved købet af AGB1.

Da AGB1's nettoværdi pr. 21. juni 1998 var negativ, blev AGB1's tilsigtede nettoværdi opnået ved hjælp af en kapitalindsprøjtning foretaget af CNB. Denne kapitalindsprøjtning foregik ved, at GECB's kapital øgedes med 19 717,5 mio. CZK.

»Garantier og sikkerheder«: Ved salget af AGB1 til GECB stillede AGB som sælger nogle garantier og sikkerheder, som er opstillet i et »garantidokument« (Deed of Warranties), underskrevet den 21. juni 1998. CNB deltog ikke i denne aftale. AGB's forpligtelser i henhold til dette dokument blev støttet af CNB i en »ansvarsaftale« (Indemnity Agreement) af 22. juni 1998. »Ansvarsaftalen« blev ændret den 25. april 2004 ved »Ændring nr. 1 af ansvarsaftalen«. Aftalerne indeholder diverse garantier til fordel for GE-koncernen. Garantierne er beskrevet i almene vendinger.

Analyse af foranstaltningerne

Kommissionen mener, at foranstaltningerne »Indskudsgaranti«, »Likviditetsstøtte«, »Mislykket forsøg på at øge AGB's kapital«, »Købspris«, »Forøgelse af GECB's kapital« samt den del af »Garantier og sikkerhed«, som allerede er udløbet før Tjekkiets tiltrædelse til EU, ikke kan finde anvendelse efter tiltrædelsen.

Den del af »Garantier og sikkerhed«, der ikke er udløbet ved tiltrædelsen, betragtes som gældende efter tiltrædelsen, eftersom Tjekkiets risici kan øges efter tiltrædelsen.

Kommissionen er af den mening, at den del af »Garantier og sikkerhed«, der ikke er udløbet inden tiltrædelsen, udgør statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Kommissionen har analyseret støtten i lyset af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (1) (herefter benævnt »rammebestemmelserne af 1994«). Denne analyse har på nedenstående punkter givet anledning til alvorlig tvivl hos Kommissionen om støttens forenelighed med fællesmarkedet:

| — | Kommissionen nærer alvorlig tvivl om, at GECB og de andre virksomheder i GE-koncernen, som har fordel af foranstaltningen »Garantier og sikkerhed«, er støtteberettigede virksomheder i henhold til retningslinjerne af 1994, eftersom disse virksomheder ikke var kriseramte. |
| --- | --- |

—

Kommissionen nærer alvorlig tvivl om, at GECB og de andre virksomheder i GE-koncernen, som har fordel af foranstaltningen »Garantier og sikkerhed«, er støtteberettigede virksomheder i henhold til retningslinjerne af 1994, eftersom disse virksomheder ikke var kriseramte.

| — | Kommissionen nærer alvorlig tvivl om, hvorvidt foranstaltningen »Garantier og sikkerhed« er en del af en samlet plan for omstrukturering af AGB. Den omstruktureringsplan, der blev indgivet med anmeldelsen, er dateret december 2003. Det ser ikke ud til, at der før den tid eksisterede en samlet plan for omstruktureringen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen nærer alvorlig tvivl om, hvorvidt foranstaltningen »Garantier og sikkerhed« er en del af en samlet plan for omstrukturering af AGB. Den omstruktureringsplan, der blev indgivet med anmeldelsen, er dateret december 2003. Det ser ikke ud til, at der før den tid eksisterede en samlet plan for omstruktureringen.

| — | Kommissionen nærer alvorlig tvivl om, at den finansielle bistand ikke overskred det nødvendige for en omstrukturering af AGB's bankvirksomhed, og om, hvorvidt den omfatter foranstaltninger til kompensation af konkurrenter. AGB's og GE-koncernens bestræbelser på at kompensere for den støtte, der er ydet af de tjekkiske myndigheder, ser ikke ud til at gå ud over det, som var nødvendigt for omstruktureringen af AGB's bankvirksomhed. |
| --- | --- |

—

Kommissionen nærer alvorlig tvivl om, at den finansielle bistand ikke overskred det nødvendige for en omstrukturering af AGB's bankvirksomhed, og om, hvorvidt den omfatter foranstaltninger til kompensation af konkurrenter. AGB's og GE-koncernens bestræbelser på at kompensere for den støtte, der er ydet af de tjekkiske myndigheder, ser ikke ud til at gå ud over det, som var nødvendigt for omstruktureringen af AGB's bankvirksomhed.

| — | Kommissionen nærer alvorlig tvivl om, at støtten var strengt begrænset til det minimum, der var nødvendigt for omstruktureringen af AGB's bankvirksomhed. Kommissionen mener, at investorernes bidrag blev ydet i den normale forretningsgang med henblik på at optimere virksomhedens udbytte. Endvidere tyder GECB's høje nøgletal for kapitalgrundlaget på, at støtten ikke var begrænset til det minimale. |
| --- | --- |

—

Kommissionen nærer alvorlig tvivl om, at støtten var strengt begrænset til det minimum, der var nødvendigt for omstruktureringen af AGB's bankvirksomhed. Kommissionen mener, at investorernes bidrag blev ydet i den normale forretningsgang med henblik på at optimere virksomhedens udbytte. Endvidere tyder GECB's høje nøgletal for kapitalgrundlaget på, at støtten ikke var begrænset til det minimale.

| — | Kommissionen nærer endvidere alvorlig tvivl om, at Europaaftalens artikel 46, stk. 2 finder anvendelse i denne forbindelse. Bestemmelsen findes i Europaaftalens kapitel om »Etablering«, og Kommissionen mener derfor ikke, at den finder anvendelse i forbindelse med statsstøtte. Yderligere finder Kommissionen ikke, at betingelserne i Europaaftalens artikel 46, stk. 2, er opfyldt, eftersom »Garantier og sikkerhed« er en individuel foranstaltning, som ikke er vedtaget af et finanstilsyn. |
| --- | --- |

—

Kommissionen nærer endvidere alvorlig tvivl om, at Europaaftalens artikel 46, stk. 2 finder anvendelse i denne forbindelse. Bestemmelsen findes i Europaaftalens kapitel om »Etablering«, og Kommissionen mener derfor ikke, at den finder anvendelse i forbindelse med statsstøtte. Yderligere finder Kommissionen ikke, at betingelserne i Europaaftalens artikel 46, stk. 2, er opfyldt, eftersom »Garantier og sikkerhed« er en individuel foranstaltning, som ikke er vedtaget af et finanstilsyn.

I betragtning af ovenstående overvejelser konkluderer Kommissionen, at der i denne fase er grundlag for alvor tvivl om, hvorvidt omstruktureringen af AGB's bankvirksomhed er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i rammebestemmelserne af 1994, og hvorvidt foranstaltningen kan anses for at være forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen har derfor besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan ulovligt udbetalt støtte kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

BREVETS ORDLYD

»Komise chce informovat Českou republiku, že po prozkoumání informací poskytnutých vašimi orgány k výše citovaným oznámeným opatřením dospěla k rozhodnutí, že řada z nich není použitelná po přistoupení. V případě určitých záručních opatření se Komise rozhodla zahájit postup předepsaný v článku 88(2) Smlouvy o založení ES.

I.   POSTUP

| 1. | Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. (»AGB«) a GE Capital Bank, a.s. (»GECB«), a to v rámci procedury »prozatímního mechanismu« stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení. |
| --- | --- |

1.

Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. (»AGB«) a GE Capital Bank, a.s. (»GECB«), a to v rámci procedury »prozatímního mechanismu« stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení.

| 2. | Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB. |
| --- | --- |

2.

Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB.

II.   OBJASNĚNÍ SITUACE

1.   Příjemci podpory

| 3. | AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace. |
| --- | --- |

3.

AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace.

| 4. | K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. (»ČSOB«), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest. |
| --- | --- |

4.

K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. (»ČSOB«), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest.

| 5. | Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace. |
| --- | --- |

5.

Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace.

| 6. | GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. (»GECIH«). |
| --- | --- |

6.

GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. (»GECIH«).

2.   Finanční situace AGB

| 7. | Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB. |
| --- | --- |

7.

Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB.

| 8. | České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů). |
| --- | --- |

8.

České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů).

| 9. | V roce 1993 Česká národní banka (»ČNB«) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala »konsolidační program«, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že »konsolidační program« neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB. |
| --- | --- |

9.

V roce 1993 Česká národní banka (»ČNB«) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala »konsolidační program«, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že »konsolidační program« neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB.

| 10. | České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky »konsolidačního programu«, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB. |
| --- | --- |

10.

České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky »konsolidačního programu«, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB.

| 11. | K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů. |
| --- | --- |

11.

K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů.

| 12. | České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení. |
| --- | --- |

12.

České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení.

3.   Veřejná soutěž

| 13. | Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů. |
| --- | --- |

13.

Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů.

| 14. | Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB. |
| --- | --- |

14.

Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB.

4.   Současná finanční situace GECB

| 15. | Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %. |
| --- | --- |

15.

Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %.

5.   Úsilí vynakládané ze strany AGB, GECB a GECIH

| 16. | České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

16.

České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB.

| 17. | Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998. |
| --- | --- |

17.

Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998.

| 18. | GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v »Listině záruk« a protizáruky ve »Smlouvě o odškodnění«, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB (»Záruka pro vkladatele«) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou »opce s právem prodeje«, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí. |
| --- | --- |

18.

GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v »Listině záruk« a protizáruky ve »Smlouvě o odškodnění«, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB (»Záruka pro vkladatele«) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou »opce s právem prodeje«, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí.

III.   POPIS OPATŘENÍ

| 19. | České orgány poskytly informace o následujících opatřeních: |
| --- | --- |

19.

České orgány poskytly informace o následujících opatřeních:

| 20. | »Záruka pro vkladatele«: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky. |
| --- | --- |

20.

»Záruka pro vkladatele«: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky.

| 21. | Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005. |
| --- | --- |

21.

Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005.

| 22. | »Podpora na posílení likvidity«: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998. |
| --- | --- |

22.

»Podpora na posílení likvidity«: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998.

| 23. | Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB. |
| --- | --- |

23.

Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB.

| 24. | »Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB«: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. (»Česká finanční«), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. |
| --- | --- |

24.

»Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB«: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. (»Česká finanční«), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998.

| 25. | Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %. |
| --- | --- |

25.

Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %.

| 26. | Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat. |
| --- | --- |

26.

Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat.

| 27. | »Kupní cena«: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB. |
| --- | --- |

27.

»Kupní cena«: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB.

| 28. | V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů. |
| --- | --- |

28.

V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů.

| 29. | »Zvýšení kapitálu v GECB«: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1. |
| --- | --- |

29.

»Zvýšení kapitálu v GECB«: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1.

| 30. | Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB. |
| --- | --- |

30.

Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB.

| 31. | Podle »Rámcové smlouvy« mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000. |
| --- | --- |

31.

Podle »Rámcové smlouvy« mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000.

| 32. | »Záruky a odškodnění«: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v »Listině záruk«, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou »Listiny záruk« ČNB podpořila cestou »Smlouvy o odškodnění«, podepsané 22. června 1998. »Smlouva o odškodnění« byla 25. dubna 2004 pozměněna »změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1« (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace (»Příloha 23«), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní. |
| --- | --- |

32.

»Záruky a odškodnění«: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v »Listině záruk«, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou »Listiny záruk« ČNB podpořila cestou »Smlouvy o odškodnění«, podepsané 22. června 1998. »Smlouva o odškodnění« byla 25. dubna 2004 pozměněna »změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1« (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace (»Příloha 23«), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní.

| 33. | Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v »Listině záruk« a ve »Smlouvě o odškodnění« vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z »Listiny záruk«, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:






  — | Článek 2.2. (Organizace) |
| --- | --- | --- |

33.

Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v »Listině záruk« a ve »Smlouvě o odškodnění« vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z »Listiny záruk«, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:

—

Článek 2.2. (Organizace)

| — | Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing) |
| --- | --- |

—

Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing)

| — | Článek 2.5 (Souhlasy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Souhlasy)

| — | Článek 2.5 (Bez porušování) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Bez porušování)

| — | Článek 2.6. (Finanční výkazy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.6. (Finanční výkazy)

| — | Článek 2.9. (Půjčky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.9. (Půjčky)

| — | Článek 2.10 (Nemovitý majetek) |
| --- | --- |

—

Článek 2.10 (Nemovitý majetek)

| — | Článek 2.11 (Hmotná aktiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.11 (Hmotná aktiva)

| — | Článek 2.12 (Smlouvy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.12 (Smlouvy)

| — | Článek 2.13 (Dodržování předpisů) |
| --- | --- |

—

Článek 2.13 (Dodržování předpisů)

| — | Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv) |
| --- | --- |

—

Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv)

| — | Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod) |
| --- | --- |

—

Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod)

| — | Článek 2.17 (Pojištění) |
| --- | --- |

—

Článek 2.17 (Pojištění)

| — | Článek 2.18 (Soudní spory) |
| --- | --- |

—

Článek 2.18 (Soudní spory)

| — | Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví) |
| --- | --- |

—

Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví)

| — | Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky)

| — | Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé) |
| --- | --- |

—

Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé)

| — | Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| 34. | Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:
  »Záruky a odškodnění«, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

34.

Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:

»Záruky a odškodnění«, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:

Obsah

Limitování částky

Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

»Záruky a odškodnění«, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20. | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20.

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

»Záruky a odškodnění«, jejichž platnost vyprší 22. června 2013

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

»Záruky a odškodnění«, jejichž platnost vyprší 15 let po uzavření

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

| 35. | »Opce s právem prodeje«: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH »Smlouvu o opci s právem prodeje«, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB. |
| --- | --- |

35.

»Opce s právem prodeje«: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH »Smlouvu o opci s právem prodeje«, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB.

| 36. | České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle »Smlouvy o odškodnění« v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést. |
| --- | --- |

36.

České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle »Smlouvy o odškodnění« v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést.

| 37. | ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008. |
| --- | --- |

37.

ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008.

Cena při uplatnění opce s právem prodeje

| 38. | Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:






  — | upravené reverzní částce, |
| --- | --- | --- |

38.

Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:

—

upravené reverzní částce,

| — | hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena, |
| --- | --- |

—

hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena,

| — | poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz. |
| --- | --- |

—

poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz.

IV.   ŽÁDOST O POSOUZENÍ

| 39. | Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci »Záruky pro vkladatele«, »Podpory na posílení likvidity«, »Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB«, »Kupní ceny«,»Zvýšení kapitálu v GECB«, jakož i některých »Záruk a odškodnění«. Tyto »Záruky a odškodnění« jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:
  Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

39.

Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci »Záruky pro vkladatele«, »Podpory na posílení likvidity«, »Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB«, »Kupní ceny«,»Zvýšení kapitálu v GECB«, jakož i některých »Záruk a odškodnění«. Tyto »Záruky a odškodnění« jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008

Obsah

Limitování částky

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 miliony |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 miliony

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

| 40. | Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle »Záruk a odškodnění«, jakož i »opci s právem prodeje«. |
| --- | --- |

40.

Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle »Záruk a odškodnění«, jakož i »opci s právem prodeje«.

| 41. | Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit. |
| --- | --- |

41.

Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit.

| 42. | Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními »Zárukami a odškodněními«, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z »Listiny záruk« a »Smlouvy o odškodnění«. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré »Záruky a odškodnění« v jejich úplnosti. |
| --- | --- |

42.

Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními »Zárukami a odškodněními«, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z »Listiny záruk« a »Smlouvy o odškodnění«. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré »Záruky a odškodnění« v jejich úplnosti.

| 43. | Oproti tomu »opce s právem prodeje« tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy »opce s právem prodeje« při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí. |
| --- | --- |

43.

Oproti tomu »opce s právem prodeje« tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy »opce s právem prodeje« při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí.

V.   POSOUZENÍ

1.   Použitelnost po přistoupení

1.1.   Právní rámec – Procedura »prozatímního mechanismu«

| 44. | Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru »prozatímního mechanismu«. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5). |
| --- | --- |

44.

Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru »prozatímního mechanismu«. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5).

| 45. | V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (»OPC«)). |
| --- | --- |

45.

V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (»OPC«)).

| 46. | »Státní orgán pro dohled« může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem. |
| --- | --- |

46.

»Státní orgán pro dohled« může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem.

| 47. | Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky. |
| --- | --- |

47.

Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky.

| 48. | Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení. |
| --- | --- |

48.

Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení

| 49. | Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná. |
| --- | --- |

49.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná.

| 50. | Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

50.

Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení.

| 51. | Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout. |
| --- | --- |

51.

Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout.

| 52. | Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

52.

Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta.

| 53. | Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:






  — | Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem; |
| --- | --- | --- |

53.

Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:

—

Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem;

| — | Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce; |
| --- | --- |

—

Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce;

| — | Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004). |
| --- | --- |

—

Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004).

| 54. | Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem »použitelné po přistoupení« v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními: |
| --- | --- |

54.

Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem »použitelné po přistoupení« v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními:

| 55. | »Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za »použitelná po přistoupení«, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a »čerpací práva«, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.« |
| --- | --- |

55.

»Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za »použitelná po přistoupení«, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a »čerpací práva«, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.«

| 56. | Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma. |
| --- | --- |

56.

Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma.

| 57. | V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.






  — | Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení. |
| --- | --- | --- |

57.

V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.

—

Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení.

| — | Existuje celkový strop pro splatné částky. |
| --- | --- |

—

Existuje celkový strop pro splatné částky.

| — | Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí. |
| --- | --- |

—

Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí.

1.2.   Individuální opatření

| 58. | »Záruka pro vkladatele«: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě »Smlouvy o opci s právem prodeje« tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

58.

»Záruka pro vkladatele«: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě »Smlouvy o opci s právem prodeje« tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení.

| 59. | »Podpora na posílení likvidity«: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

59.

»Podpora na posílení likvidity«: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení.

| 60. | »Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB«: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala. |
| --- | --- |

60.

»Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB«: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala.

| 61. | Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

61.

Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení.

| 62. | »Kupní cena«: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

62.

»Kupní cena«: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení.

| 63. | »Zvýšení kapitálu v GECB«: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

63.

»Zvýšení kapitálu v GECB«: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení.

| 64. | »Záruky a odškodnění«: Ve »Smlouvě o odškodnění« přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v »Listině záruk«. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH. |
| --- | --- |

64.

»Záruky a odškodnění«: Ve »Smlouvě o odškodnění« přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v »Listině záruk«. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH.

| 65. | Následující záruční úmluvy »Listiny záruk«, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

65.

Následující záruční úmluvy »Listiny záruk«, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení.

Nekompletní seznam

| 66. | V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků. |
| --- | --- |

66.

V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků.

| 67. | České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno. |
| --- | --- |

67.

České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno.

Nedostatečně přesná definice rizik

| 68. | Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím »Záruk a odškodnění«, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována. |
| --- | --- |

68.

Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím »Záruk a odškodnění«, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována.

| 69. | Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu. |
| --- | --- |

69.

Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu.

| 70. | V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) »Listiny záruk« se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit. |
| --- | --- |

70.

V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) »Listiny záruk« se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit.

| 71. | Také v případě článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění« není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět »nároků«. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění«. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění«. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována. |
| --- | --- |

71.

Také v případě článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění« není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět »nároků«. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění«. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění«. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována.

Nedostatečně stanovený strop pro splatné částky

| 72. | Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít »opci s právem prodeje«, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. »Opce s právem prodeje« by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro »Záruky a odškodnění«. |
| --- | --- |

72.

Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít »opci s právem prodeje«, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. »Opce s právem prodeje« by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro »Záruky a odškodnění«.

| 73. | Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop. |
| --- | --- |

73.

Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop.

| 74. | »Opce s právem prodeje«: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se »záruk a odškodnění« překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit »opci s právem prodeje«. |
| --- | --- |

74.

»Opce s právem prodeje«: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se »záruk a odškodnění« překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit »opci s právem prodeje«.

| 75. | Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

75.

Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení.

1.3.   Závěry

| 76. | Komise proto soudí, že:






  a) | následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:






  — | »Záruka pro vkladatele«, |
| --- | --- | --- | --- |

76.

Komise proto soudí, že:

a)

následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:

—

»Záruka pro vkladatele«,

| — | »Podpora na posílení likvidity«, |
| --- | --- |

—

»Podpora na posílení likvidity«,

| — | »Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB«, |
| --- | --- |

—

»Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB«,

| — | »Kupní cena«, |
| --- | --- |

—

»Kupní cena«,

| — | »Zvýšení kapitálu v GECB« |
| --- | --- |

—

»Zvýšení kapitálu v GECB«

| — | »Záruky a odškodnění«, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva). |
| --- | --- |

—

»Záruky a odškodnění«, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva).

| b) | Ostatní »Záruky a odškodnění« jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

b)

Ostatní »Záruky a odškodnění« jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení.

2.   Státní podpora ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES

| 77. | Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

77.

Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| 78. | Prostřednictvím »Smlouvy o odškodnění« ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků. |
| --- | --- |

78.

Prostřednictvím »Smlouvy o odškodnění« ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků.

| 79. | Komise soudí, že záruční úmluvy podle »Záruk a odškodnění« zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora. |
| --- | --- |

79.

Komise soudí, že záruční úmluvy podle »Záruk a odškodnění« zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora.

| 80. | Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

80.

Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| 81. | Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

81.

Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES.

3.   Odchylky podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES

| 82. | Protože ty »Záruky a odškodnění«, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

82.

Protože ty »Záruky a odškodnění«, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES.

| 83. | Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením. |
| --- | --- |

83.

Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením.

| 84. | Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

84.

Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES.

| 85. | Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

85.

Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem.

3.2   1994 pokyny k RR (záchrana a restrukturalizace)

| 86. | Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) (»Pokyny 1994 «) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o »Zárukách a odškodnění« byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994. |
| --- | --- |

86.

Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) (»Pokyny 1994 «) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o »Zárukách a odškodnění« byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994.

| 87. | Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

87.

Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže.

3.3   Způsobilost firmy

| 88. | Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou. |
| --- | --- |

88.

Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou.

| 89. | V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence. |
| --- | --- |

89.

V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence.

| 90. | Kromě AGB je příjemcem »Záruk a odškodnění« také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže. |
| --- | --- |

90.

Kromě AGB je příjemcem »Záruk a odškodnění« také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže.

| 91. | GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích. |
| --- | --- |

91.

GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích.

3.4   Podpora na záchranu a restrukturalizaci

| 92. | Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. »Záruky a odškodnění« ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu. |
| --- | --- |

92.

Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. »Záruky a odškodnění« ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu.

3.5   Podpora na restrukturalizaci, plán restrukturalizace

| 93. | Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy. |
| --- | --- |

93.

Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy.

| 94. | Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda »Záruky a odškodnění« patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

94.

Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda »Záruky a odškodnění« patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB.

Obnovení životaschopnosti

| 95. | Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek. |
| --- | --- |

95.

Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek.

| 96. | V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy. |
| --- | --- |

96.

V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy.

| 97. | Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena. |
| --- | --- |

97.

Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena.

Vyhnout se zbytečnému narušení hospodářské soutěže

| 98. | Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

98.

Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže.

| 99. | České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB. |
| --- | --- |

99.

České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB.

| 100. | V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v »Listině záruk«. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle »Záruky pro vkladatele«. |
| --- | --- |

100.

V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v »Listině záruk«. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle »Záruky pro vkladatele«.

| 101. | Kromě toho je hodnota GECB v případě využití »opce s právem prodeje« zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti. |
| --- | --- |

101.

Kromě toho je hodnota GECB v případě využití »opce s právem prodeje« zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti.

| 102. | Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty. |
| --- | --- |

102.

Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty.

Podpora úměrná nákladům na restrukturalizaci a jejím přínosům

| 103. | Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování. |
| --- | --- |

103.

Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování.

| 104. | České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how. |
| --- | --- |

104.

České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how.

| 105. | Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy. |
| --- | --- |

105.

Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy.

| 106. | Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace. |
| --- | --- |

106.

Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace.

VI.   ČLÁNEK 46(2) EVROPSKÉ DOHODY

| 107. | Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:
  »V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany«. |
| --- | --- |

107.

Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:

»V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany«.

| 108. | České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB. |
| --- | --- |

108.

České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB.

| 109. | Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody. |
| --- | --- |

109.

Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody.

| 110. | Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí »ustavující kapitoly« Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody. |
| --- | --- |

110.

Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí »ustavující kapitoly« Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody.

| 111. | Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled. |
| --- | --- |

111.

Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled.

| 112. | Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda »Záruky a odškodnění« byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné. |
| --- | --- |

112.

Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda »Záruky a odškodnění« byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné.

VII.   ZÁVĚR

Na základě toho rozhodla Komise takto:

| — | následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: »Záruka pro vkladatele«, »Podpora na posílení likvidity«, »Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB«, »Zvýšení kapitálu v GECB«, jakož i »Záruky a odškodnění«, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: »Záruka pro vkladatele«, »Podpora na posílení likvidity«, »Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB«, »Zvýšení kapitálu v GECB«, jakož i »Záruky a odškodnění«, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| — | ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících »Záruk a odškodnění«), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu. |
| --- | --- |

—

ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících »Záruk a odškodnění«), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu.

Žádá vaše orgány, aby ihned zaslaly kopii tohoto dopisu potenciálním příjemcům podpory.«

---

(1)  EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12.

1

(2)  Tajné informace.

2

(3)  Pokud není uvedeno jinak, vztahují se všechny odkazy na »Smlouvu o odškodnění« na Smlouvu o odškodnění ve znění »změny Smlouvy o odškodnění číslo 1« z 25. dubna 2004.

3

(4)  Pokud není uvedeno jinak, jsou všechny odkazy na články odkazy na články ‚Listiny záruk‘.

4

(5)  Rozhodnutí Soudu první instance ze 14. ledna 2004 v případě T-109/01 Fleuren Compost v Komise nyr, odstavec74.

5

Fleuren Compost v Komise

(6)  Úř. věst. 288, 9.10.1999, s.2.

6

(7)  Úř. věst. 355, 31.12.1995, s.1.

7

(8)  Také všechna ostatní oznámená opatření byla přijata před 9.10.1999.

8

---

| 30.11.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/20

---

Offentliggørelse af Den Europæiske Unions agenturer og organers endelige regnskab for regnskabsåret 2003

(2004/C 292/04)

Hele det endelige regnskab offentliggøres på følgende adresser:

| EUMC | http://eumc.eu.int |
| --- | --- |
| AESA | www.easa.eu.int |
| EFIL | www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm |
| EMSA | www.emsa.eu.int |
| EFSA | http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html |
| AESS | http://agency.osha.eu.int/ |
| EMEA | www.emea.eu.int |
| EAR | www.ear.eu.int |
| ETF | http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument |
| CDT | www.cdt.eu.int |
| CEDEFOP | www.cedefop.eu.int |
| EEA | www.eea.eu.int |
| OCVV | http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html |
| OEDT | http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN |
| OHMI | http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm |

EUMC

http://eumc.eu.int

AESA

www.easa.eu.int

EFIL

www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm

EMSA

www.emsa.eu.int

EFSA

http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html

AESS

http://agency.osha.eu.int/

EMEA

www.emea.eu.int

EAR

www.ear.eu.int

ETF

http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument

CDT

www.cdt.eu.int

CEDEFOP

www.cedefop.eu.int

EEA

www.eea.eu.int

OCVV

http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html

OEDT

http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN

OHMI

http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm

---

Den Europæiske Centralbank

| 30.11.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/21

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING

af 16. juli 2004

om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver

(ECB/2004/16)

(2004/C 292/05)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1 og artikel 34.1, tredje led, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henblik på at varetage sine hverv har Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) brug for fyldestgørende og pålidelige betalingsbalancestatistikker og statistikker over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelser af internationale valutareserver, der viser de vigtigste poster, der påvirker de monetære forhold og valutamarkederne i euroområdet. Den Europæiske Centralbanks (ECB's) krav til statistik på dette område er fastlagt i retningslinje ECB/2004/15 af 16. juli 2004 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (1). |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at varetage sine hverv har Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) brug for fyldestgørende og pålidelige betalingsbalancestatistikker og statistikker over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelser af internationale valutareserver, der viser de vigtigste poster, der påvirker de monetære forhold og valutamarkederne i euroområdet. Den Europæiske Centralbanks (ECB's) krav til statistik på dette område er fastlagt i retningslinje ECB/2004/15 af 16. juli 2004 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (1).

| (2) | ECB skal ifølge statuttens artikel 5.1, første punktum, med støtte fra de nationale centralbanker (NCB'er), enten fra de kompetente nationale myndigheder, der ikke er NCB'er, eller direkte fra de økonomiske enheder indsamle den statistiske information, som er nødvendig for at udføre ESCB's opgaver. ECB skal ifølge statuttens artikel 5.1, andet punktum, samarbejde om disse spørgsmål med Fællesskabets institutioner eller organer og med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne eller tredjelande samt med internationale organisationer. |
| --- | --- |

(2)

ECB skal ifølge statuttens artikel 5.1, første punktum, med støtte fra de nationale centralbanker (NCB'er), enten fra de kompetente nationale myndigheder, der ikke er NCB'er, eller direkte fra de økonomiske enheder indsamle den statistiske information, som er nødvendig for at udføre ESCB's opgaver. ECB skal ifølge statuttens artikel 5.1, andet punktum, samarbejde om disse spørgsmål med Fællesskabets institutioner eller organer og med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne eller tredjelande samt med internationale organisationer.

| (3) | Den nødvendige information for at opfylde ECB's krav inden for betalingsbalancestatistik og statistikker over kapitalbalancen over for udlandet kan indsamles og/eller udarbejdes af kompetente myndigheder, der ikke er NCB'er. Således kræver nogle af de opgaver, der skal varetages under hensyn til disse krav, et samarbejde mellem ECB eller NCB'erne og sådanne kompetente myndigheder, i overensstemmelse med statuttens artikel 5.1. I henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (2) skal medlemsstaterne organisere sig inden for statistikområdet og samarbejde med ESCB i fuldt omfang med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i medfør af statuttens artikel 5. |
| --- | --- |

(3)

Den nødvendige information for at opfylde ECB's krav inden for betalingsbalancestatistik og statistikker over kapitalbalancen over for udlandet kan indsamles og/eller udarbejdes af kompetente myndigheder, der ikke er NCB'er. Således kræver nogle af de opgaver, der skal varetages under hensyn til disse krav, et samarbejde mellem ECB eller NCB'erne og sådanne kompetente myndigheder, i overensstemmelse med statuttens artikel 5.1. I henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (2) skal medlemsstaterne organisere sig inden for statistikområdet og samarbejde med ESCB i fuldt omfang med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i medfør af statuttens artikel 5.

| (4) | Såfremt rapporteringsenhederne, i overensstemmelse med nationale regler og anerkendt praksis, rapporterer til andre kompetente myndigheder end NCB'erne, skal disse myndigheder og deres respektive NCB'er samarbejde med hinanden for at sikre, at ECB's statistiske krav opfyldes. I Irland er Central Statistics Office (CSO) og i Italien Ufficio Italiano dei Cambi (UIC) ansvarlige for indsamling og bearbejdning af de nødvendige data inden for betalingsbalancestatistik og statistikker over kapitalbalancen over for udlandet. For at opfylde ovennævnte statistiske krav skal Central Bank and Financial Services Authority of Ireland og CSO samt Banca d'Italia og UIC samarbejde med hinanden. Et sådant samarbejde bør omfatte fastlæggelsen af en permanent struktur for overførsel af data, medmindre dette allerede opnås i kraft af national lovgivning. UIC er i henhold til det italienske lovdekret nr. 319/9 af 26. august 1998 (3) en udførende enhed under Banca d'Italia. |
| --- | --- |

(4)

Såfremt rapporteringsenhederne, i overensstemmelse med nationale regler og anerkendt praksis, rapporterer til andre kompetente myndigheder end NCB'erne, skal disse myndigheder og deres respektive NCB'er samarbejde med hinanden for at sikre, at ECB's statistiske krav opfyldes. I Irland er Central Statistics Office (CSO) og i Italien Ufficio Italiano dei Cambi (UIC) ansvarlige for indsamling og bearbejdning af de nødvendige data inden for betalingsbalancestatistik og statistikker over kapitalbalancen over for udlandet. For at opfylde ovennævnte statistiske krav skal Central Bank and Financial Services Authority of Ireland og CSO samt Banca d'Italia og UIC samarbejde med hinanden. Et sådant samarbejde bør omfatte fastlæggelsen af en permanent struktur for overførsel af data, medmindre dette allerede opnås i kraft af national lovgivning. UIC er i henhold til det italienske lovdekret nr. 319/9 af 26. august 1998 (3) en udførende enhed under Banca d'Italia.

| (5) | I tilfælde hvor statistisk information, der er klassificeret som fortrolig, stammer fra kompetente myndigheder, der ikke er NCB'er, vil sådan information i henhold til artikel 4, stk. 3, i retningslinje ECB/2004/15, udelukkende blive anvendt af ECB med henblik på at udføre ESCB-relaterede statistiske opgaver, medmindre rapporteringsenheden eller den anden juridiske person, fysiske person, enhed eller filial, der har leveret oplysningerne, kan identificeres og udtrykkeligt har givet sit samtykke til brug af ovennævnte statistiske information til andre formål. |
| --- | --- |

(5)

I tilfælde hvor statistisk information, der er klassificeret som fortrolig, stammer fra kompetente myndigheder, der ikke er NCB'er, vil sådan information i henhold til artikel 4, stk. 3, i retningslinje ECB/2004/15, udelukkende blive anvendt af ECB med henblik på at udføre ESCB-relaterede statistiske opgaver, medmindre rapporteringsenheden eller den anden juridiske person, fysiske person, enhed eller filial, der har leveret oplysningerne, kan identificeres og udtrykkeligt har givet sit samtykke til brug af ovennævnte statistiske information til andre formål.

| (6) | Data vedrørende månedligt og kvartårligt udarbejdede betalingsbalancestatistikker og statistikker over kapitalbalancen over for udlandet, der viser de vigtigste poster, der påvirker de monetære vilkår og valutamarkederne i euroområdet, skal stilles til rådighed for Central Bank of Ireland og Banca d'Italia i rette tid. Til det formål bør den krævede statistiske information overføres i henhold til bestemmelser, der aftales med den respektive NCB, eller, i mangel heraf, senest den 30. arbejdsdag efter udgangen af den måned, som dataene vedrører, for så vidt angår månedlige betalingsbalancedata, inden tre måneder efter udgangen af det kvartal, som dataene vedrører, for så vidt angår kvartårlige betalingsbalancedata og data for kapitalbalancen over for udlandet, og inden ni måneder efter den dato, som dataene vedrører, for så vidt angår årlige data for kapitalbalancen over for udlandet. |
| --- | --- |

(6)

Data vedrørende månedligt og kvartårligt udarbejdede betalingsbalancestatistikker og statistikker over kapitalbalancen over for udlandet, der viser de vigtigste poster, der påvirker de monetære vilkår og valutamarkederne i euroområdet, skal stilles til rådighed for Central Bank of Ireland og Banca d'Italia i rette tid. Til det formål bør den krævede statistiske information overføres i henhold til bestemmelser, der aftales med den respektive NCB, eller, i mangel heraf, senest den 30. arbejdsdag efter udgangen af den måned, som dataene vedrører, for så vidt angår månedlige betalingsbalancedata, inden tre måneder efter udgangen af det kvartal, som dataene vedrører, for så vidt angår kvartårlige betalingsbalancedata og data for kapitalbalancen over for udlandet, og inden ni måneder efter den dato, som dataene vedrører, for så vidt angår årlige data for kapitalbalancen over for udlandet.

| (7) | Den centrale værdipapirdatabase (CSDB), der i fremtiden vil blive anvendt til mange forskellige statistiske formål (udarbejdelse og frembringelse af statistikker) og ikke-statistiske formål (analyser vedrørende økonomi og finansiel stabilitet eller operationsanalyser), vil blive gjort tilgængelig for NCB'erne. Dataindholdet vil, under hensyntagen til eventuelle retlige begrænsninger, blive gjort tilgængeligt for kompetente myndigheder, der ikke er NCB'er. Dette vil navnlig være dem til gavn i forbindelse med frembringelsen af de krævede data for udarbejdelsen af statistikken i euroområdet over transaktioner og positioner vedrørende porteføljeinvesteringer. Navnlig vil det ved at kombinere oplysninger fra CSDB-dataene, som er indsamlet, værdipapir for værdipapir, være muligt nøjagtigt at beregne transaktioner og positioner i porteføljeinvesteringsværdipapirer, som er udstedt af residenter i euroområdet og indehaves af residenter i andre lande i euroområdet. Dette vil i sidste ende gøre det muligt at foretage en sektoropdeling af dataene for porteføljeinvesteringspassiver i euroområdet. |
| --- | --- |

(7)

Den centrale værdipapirdatabase (CSDB), der i fremtiden vil blive anvendt til mange forskellige statistiske formål (udarbejdelse og frembringelse af statistikker) og ikke-statistiske formål (analyser vedrørende økonomi og finansiel stabilitet eller operationsanalyser), vil blive gjort tilgængelig for NCB'erne. Dataindholdet vil, under hensyntagen til eventuelle retlige begrænsninger, blive gjort tilgængeligt for kompetente myndigheder, der ikke er NCB'er. Dette vil navnlig være dem til gavn i forbindelse med frembringelsen af de krævede data for udarbejdelsen af statistikken i euroområdet over transaktioner og positioner vedrørende porteføljeinvesteringer. Navnlig vil det ved at kombinere oplysninger fra CSDB-dataene, som er indsamlet, værdipapir for værdipapir, være muligt nøjagtigt at beregne transaktioner og positioner i porteføljeinvesteringsværdipapirer, som er udstedt af residenter i euroområdet og indehaves af residenter i andre lande i euroområdet. Dette vil i sidste ende gøre det muligt at foretage en sektoropdeling af dataene for porteføljeinvesteringspassiver i euroområdet.

| (8) | Det er nødvendigt at fastlægge en procedure, der giver mulighed for at foretage tekniske ændringer af bilagene til denne henstilling på en effektiv måde, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker rapporteringsbyrden for rapporteringsenhederne i medlemsstaterne. I forbindelse med denne procedure skal synspunkterne i ESCB's Statistiske Komité (i det følgende benævnt »STC«) tages i betragtning. NCB'erne og andre kompetente nationale myndigheder kan foreslå sådanne tekniske ændringer til bilagene til denne henstilling gennem Den Statistiske Komité og dens relevante arbejdsgruppe. |
| --- | --- |

(8)

Det er nødvendigt at fastlægge en procedure, der giver mulighed for at foretage tekniske ændringer af bilagene til denne henstilling på en effektiv måde, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker rapporteringsbyrden for rapporteringsenhederne i medlemsstaterne. I forbindelse med denne procedure skal synspunkterne i ESCB's Statistiske Komité (i det følgende benævnt »STC«) tages i betragtning. NCB'erne og andre kompetente nationale myndigheder kan foreslå sådanne tekniske ændringer til bilagene til denne henstilling gennem Den Statistiske Komité og dens relevante arbejdsgruppe.

| (9) | Der er siden vedtagelsen af retningslinje ECB/2003/8 af 2. maj 2003 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (4) sket konkret fremgang med hensyn til nye krav og metoder til dataindsamling og -bearbejdning inden for euroområdet. Det er derfor nødvendigt at erstatte henstilling ECB/2003/8 med nærværende henstilling — |
| --- | --- |

(9)

Der er siden vedtagelsen af retningslinje ECB/2003/8 af 2. maj 2003 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (4) sket konkret fremgang med hensyn til nye krav og metoder til dataindsamling og -bearbejdning inden for euroområdet. Det er derfor nødvendigt at erstatte henstilling ECB/2003/8 med nærværende henstilling —

VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:

Artikel 1

Definitioner

I denne henstilling forstås ved:

| — | »deltagende medlemsstat«: en medlemsstat, der har indført den fælles valuta i overensstemmelse med traktaten |
| --- | --- |

—

»deltagende medlemsstat«: en medlemsstat, der har indført den fælles valuta i overensstemmelse med traktaten

| — | »resident«: samme betydning som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 2533/98 |
| --- | --- |

—

»resident«: samme betydning som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 2533/98

| — | »euroområdet«: de deltagende medlemsstaters økonomiske område og ECB. Territorier, der hører under en medlemsstat i euroområdet, eller lande, der er associeret med en medlemsstat i euroområdet, anføres i bilag III, tabel 10 |
| --- | --- |

—

»euroområdet«: de deltagende medlemsstaters økonomiske område og ECB. Territorier, der hører under en medlemsstat i euroområdet, eller lande, der er associeret med en medlemsstat i euroområdet, anføres i bilag III, tabel 10

| — | »Eurosystemet«: de deltagende medlemsstaters NCB'er og ECB |
| --- | --- |

—

»Eurosystemet«: de deltagende medlemsstaters NCB'er og ECB

| — | »grænseoverskridende transaktion«: enhver transaktion, hvorved fordringer eller forpligtelser opstår eller indfries helt eller delvist, og enhver transaktion, der indebærer overførsel af en rettighed over en genstand mellem residenter i euroområdet og residenter uden for euroområdet. |
| --- | --- |

—

»grænseoverskridende transaktion«: enhver transaktion, hvorved fordringer eller forpligtelser opstår eller indfries helt eller delvist, og enhver transaktion, der indebærer overførsel af en rettighed over en genstand mellem residenter i euroområdet og residenter uden for euroområdet.

| — | »grænseoverskridende positioner«: beholdningen af finansielle aktiver og passiver over for residenter uden for euroområdet. Grænseoverskridende positioner omfatter tillige: i) jord, andre materielle ikke-producerede aktiver og andre faste aktiver, der fysisk befinder sig uden for euroområdet, og som tilhører residenter i euroområdet, og/eller aktiver, som befinder sig inden for euroområdet, og som tilhører residenter uden for euroområdet, samt ii) monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR), som tilhører residenter i euroområdet.
  Begreberne »grænseoverskridende positioner« og »grænseoverskridende transaktioner« omfatter tillige positioner og transaktioner vedrørende aktiver og/eller passiver for residenter i euroområdet over for residenter i andre deltagende medlemsstater, for så vidt dette er nødvendigt af hensyn til beregningen af posterne for porteføljeinvesteringer og porteføljeinvesteringsindkomst i betalingsbalancestatistikken og posterne for porteføljeinvesteringer i statistikken over kapitalbalancen over udlandet for euroområdet |
| --- | --- |

—

»grænseoverskridende positioner«: beholdningen af finansielle aktiver og passiver over for residenter uden for euroområdet. Grænseoverskridende positioner omfatter tillige: i) jord, andre materielle ikke-producerede aktiver og andre faste aktiver, der fysisk befinder sig uden for euroområdet, og som tilhører residenter i euroområdet, og/eller aktiver, som befinder sig inden for euroområdet, og som tilhører residenter uden for euroområdet, samt ii) monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR), som tilhører residenter i euroområdet.

Begreberne »grænseoverskridende positioner« og »grænseoverskridende transaktioner« omfatter tillige positioner og transaktioner vedrørende aktiver og/eller passiver for residenter i euroområdet over for residenter i andre deltagende medlemsstater, for så vidt dette er nødvendigt af hensyn til beregningen af posterne for porteføljeinvesteringer og porteføljeinvesteringsindkomst i betalingsbalancestatistikken og posterne for porteføljeinvesteringer i statistikken over kapitalbalancen over udlandet for euroområdet

| — | »reserveaktiver«: yderst likvide, omsættelige og kreditværdige fordringer, som indehaves af Eurosystemet hos residenter uden for euroområdet, og som er denomineret i andre valutaer end euroen, samt beholdninger af guld, reservestillinger i Den Internationale Valutafond (IMF) og SDR |
| --- | --- |

—

»reserveaktiver«: yderst likvide, omsættelige og kreditværdige fordringer, som indehaves af Eurosystemet hos residenter uden for euroområdet, og som er denomineret i andre valutaer end euroen, samt beholdninger af guld, reservestillinger i Den Internationale Valutafond (IMF) og SDR

| — | »andre valutaaktiver«: i) tilgodehavender, som indehaves af Eurosystemet hos residenter inden for euroområdet denomineret i andre valutaer end euroen, og ii) tilgodehavender, som indehaves af Eurosystemet hos residenter uden for euroområdet i anden valuta end euroen, som ikke opfylder kriterierne for reserveaktiver med hensyn til likviditet, omsættelighed og kreditværdighed |
| --- | --- |

—

»andre valutaaktiver«: i) tilgodehavender, som indehaves af Eurosystemet hos residenter inden for euroområdet denomineret i andre valutaer end euroen, og ii) tilgodehavender, som indehaves af Eurosystemet hos residenter uden for euroområdet i anden valuta end euroen, som ikke opfylder kriterierne for reserveaktiver med hensyn til likviditet, omsættelighed og kreditværdighed

| — | »reserverelaterede passiver«: forudbestemte og betingede nettotræk på kort sigt på Eurosystemets reserveaktiver, svarende til reserveaktiver og Eurosystemets andre valutaaktiver |
| --- | --- |

—

»reserverelaterede passiver«: forudbestemte og betingede nettotræk på kort sigt på Eurosystemets reserveaktiver, svarende til reserveaktiver og Eurosystemets andre valutaaktiver

| — | »betalingsbalance«: den statistiske opgørelse, som med den relevante opdeling viser grænseoverskridende transaktioner for den pågældende periode |
| --- | --- |

—

»betalingsbalance«: den statistiske opgørelse, som med den relevante opdeling viser grænseoverskridende transaktioner for den pågældende periode

| — | »opgørelse af internationale valutareserver«: den statistiske opgørelse, som med den relevante opdeling viser Eurosystemets beholdning af reserveaktiver, andre valutaaktiver og reserverelaterede passiver opgjort pr. en referencedato |
| --- | --- |

—

»opgørelse af internationale valutareserver«: den statistiske opgørelse, som med den relevante opdeling viser Eurosystemets beholdning af reserveaktiver, andre valutaaktiver og reserverelaterede passiver opgjort pr. en referencedato

| — | »kapitalbalancen over for udlandet«: den årlige balance, som med den relevante opdeling viser beholdningen af grænseoverskridende finansielle aktiver og passiver opgjort pr. en referencedato |
| --- | --- |

—

»kapitalbalancen over for udlandet«: den årlige balance, som med den relevante opdeling viser beholdningen af grænseoverskridende finansielle aktiver og passiver opgjort pr. en referencedato

| — | indsamling af data, værdipapir for værdipapir: indsamling af data opdelt efter individuelle værdipapirer. |
| --- | --- |

—

indsamling af data, værdipapir for værdipapir: indsamling af data opdelt efter individuelle værdipapirer.

Artikel 2

Overførsel af statistisk information til NCB'erne

1.   I det omfang indsamling af statistisk information vedrørende grænseoverskridende transaktioner og positioner er overdraget denne henstillings adressater, skal de hver især sikre, at den stilles rettidigt til rådighed for de respektive NCB'er. Til det formål bør, medmindre andet aftales med den pågældende NCB, den krævede statistiske information overføres senest den 30. arbejdsdag efter udgangen af den måned, som dataene vedrører, for så vidt angår månedlige betalingsbalancedata, inden tre måneder efter udgangen af det kvartal, som dataene vedrører, for så vidt angår kvartårlige betalingsbalancedata og data for kapitalbalancen over for udlandet, og inden ni måneder efter den dato, som dataene vedrører, for så vidt angår årlige data for kapitalbalancen over for udlandet.

2.   Informationen skal stilles til rådighed i en form, som opfylder ECB's statistiske standarder og krav vedrørende betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet, som fastsat i bilag I, II, III, IV, V og VII til denne henstilling. Uden at ECB's overvågningsopgave som nedfældet i bilag VI til denne henstilling derved berøres, skal denne henstillings adressater overvåge kvaliteten og pålideligheden af statistisk information, som stilles til rådighed for den pågældende NCB.

Artikel 3

Permanent samarbejde

Denne henstillings adressater skal sammen med den pågældende NCB skriftligt udarbejde hensigtsmæssige bestemmelser vedrørende samarbejde med henblik på at sikre en permanent struktur for dataoverførsel, der opfylder ECB's statistiske standarder og krav, medmindre samme resultat allerede er opnået på grundlag af national lovgivning.

Artikel 4

Forenklet ændringsprocedure

Under hensyntagen til STC's synspunkter har ECB's Direktion beføjelse til at foretage tekniske ændringer af bilagene til denne henstilling, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer ved det underliggende principgrundlag eller påvirker indberetningsbyrden for rapporteringsenhederne i medlemsstaterne.

Artikel 5

Afsluttende bestemmelser

1.   Denne henstilling erstatter henstilling ECB/2003/8.

2.   Denne henstilling er rettet til CSO i Irland og UIC i Italien.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 16. juli 2004.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  EUT L 354 af 30.11.2004.

1

(2)  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

2

(3)  Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana, nr. 206 af 4.9.1998.

3

(4)  EUT C 126 af 28.5.2003, s. 7.

4

---

BILAG I

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS STATISTISKE RAPPORTERINGSKRAV

1.   De nationale centralbankers (NCB'ernes) statistiske forpligtelser

| 1.1. | NCB'erne tilvejebringer tal over for Den Europæiske Centralbank (ECB) for de grænseoverskridende transaktioner, beholdninger af reserveaktiver, andre valutaaktiver, reserverelaterede passiver samt grænseoverskridende positioner, der er nødvendige for, at ECB kan opstille den aggregerede betalingsbalance, opgørelsen af kapitalbalancen over for udlandet og internationale valutareserver for euroområdet. Dataene skal forelægges i overensstemmelse med fristerne fastsat i tabel 13 i bilag III. |
| --- | --- |

1.1.

NCB'erne tilvejebringer tal over for Den Europæiske Centralbank (ECB) for de grænseoverskridende transaktioner, beholdninger af reserveaktiver, andre valutaaktiver, reserverelaterede passiver samt grænseoverskridende positioner, der er nødvendige for, at ECB kan opstille den aggregerede betalingsbalance, opgørelsen af kapitalbalancen over for udlandet og internationale valutareserver for euroområdet. Dataene skal forelægges i overensstemmelse med fristerne fastsat i tabel 13 i bilag III.

| 1.2. | Dataene ledsages af oplysninger om vigtige enkeltstående begivenheder og begrundelser for revisioner, når ændringen i dataene på grundlag af sådanne vigtige enkeltstående begivenheder og revisioner er væsentlig, eller efter anmodning fra ECB. |
| --- | --- |

1.2.

Dataene ledsages af oplysninger om vigtige enkeltstående begivenheder og begrundelser for revisioner, når ændringen i dataene på grundlag af sådanne vigtige enkeltstående begivenheder og revisioner er væsentlig, eller efter anmodning fra ECB.

| 1.3. | De krævede data for månedlige og kvartårlige transaktioner og kvartårlige og årlige positioner stilles til rådighed for ECB som fastlagt i bilag II, III og IV, der er i overensstemmelse med gældende internationale standarder, navnlig femte udgave af IMF's betalingsbalancemanual. Navnlig skal dataene om transaktioner og positioner i forbindelse med porteføljeinvesteringsaktiver i euroområdeværdipapirer sektoropdelt efter udstedende residenter i euroområdet forelægges som fastlagt i bilag II, afsnit 1.1, 1.2 og 3, og bilag III, tabel 1, 2, 4 og 5. |
| --- | --- |

1.3.

De krævede data for månedlige og kvartårlige transaktioner og kvartårlige og årlige positioner stilles til rådighed for ECB som fastlagt i bilag II, III og IV, der er i overensstemmelse med gældende internationale standarder, navnlig femte udgave af IMF's betalingsbalancemanual. Navnlig skal dataene om transaktioner og positioner i forbindelse med porteføljeinvesteringsaktiver i euroområdeværdipapirer sektoropdelt efter udstedende residenter i euroområdet forelægges som fastlagt i bilag II, afsnit 1.1, 1.2 og 3, og bilag III, tabel 1, 2, 4 og 5.

| 1.4. | De krævede data for betalingsbalancen stilles til rådighed månedligt og kvartårligt. Dataene for den kvartårlige opgørelse af betalingsbalancen skal omfatte en geografisk opdeling på modparter som fastlagt i tabel 9 i bilag III. De krævede data for internationale valutareserver stilles til rådighed ultimo den pågældende måned, som dataene vedrører. De krævede data for kapitalbalancen over for udlandet skal foreligge kvartårligt og årligt. Dataene for den årlige opgørelse af kapitalbalancen over for udlandet skal omfatte en geografisk opdeling på modparter som fastlagt i tabel 9 i bilag III. |
| --- | --- |

1.4.

De krævede data for betalingsbalancen stilles til rådighed månedligt og kvartårligt. Dataene for den kvartårlige opgørelse af betalingsbalancen skal omfatte en geografisk opdeling på modparter som fastlagt i tabel 9 i bilag III. De krævede data for internationale valutareserver stilles til rådighed ultimo den pågældende måned, som dataene vedrører. De krævede data for kapitalbalancen over for udlandet skal foreligge kvartårligt og årligt. Dataene for den årlige opgørelse af kapitalbalancen over for udlandet skal omfatte en geografisk opdeling på modparter som fastlagt i tabel 9 i bilag III.

| 1.5. | Til analysen af euroens internationale rolle som en investeringsvaluta skal de krævede data opdelt på valuta stilles til rådighed på halvårlig basis som fastlagt i bilag III, tabel 6. |
| --- | --- |

1.5.

Til analysen af euroens internationale rolle som en investeringsvaluta skal de krævede data opdelt på valuta stilles til rådighed på halvårlig basis som fastlagt i bilag III, tabel 6.

| 1.6. | Fra marts 2008, begyndende med data for transaktioner i januar 2008 og positioner ultimo 2007, skal systemerne til indsamling af porteføljeinvesteringer i euroområdet være i overensstemmelse med en af de modeller, der er fastlagt i tabellen i bilag VII. |
| --- | --- |

1.6.

Fra marts 2008, begyndende med data for transaktioner i januar 2008 og positioner ultimo 2007, skal systemerne til indsamling af porteføljeinvesteringer i euroområdet være i overensstemmelse med en af de modeller, der er fastlagt i tabellen i bilag VII.

2.   Tidsfrister

| 2.1. | De krævede data til opstilling af den månedlige betalingsbalance for euroområdet skal være ECB i hænde inden forretningstids ophør den 30. bankdag efter udgangen af den måned, som dataene vedrører. |
| --- | --- |

2.1.

De krævede data til opstilling af den månedlige betalingsbalance for euroområdet skal være ECB i hænde inden forretningstids ophør den 30. bankdag efter udgangen af den måned, som dataene vedrører.

| 2.2. | De krævede data til opstilling af den kvartårlige betalingsbalance for euroområdet skal være ECB i hænde inden tre måneder fra datoen for udløbet af det kvartal, som dataene vedrører. |
| --- | --- |

2.2.

De krævede data til opstilling af den kvartårlige betalingsbalance for euroområdet skal være ECB i hænde inden tre måneder fra datoen for udløbet af det kvartal, som dataene vedrører.

| 2.3. | De krævede data til opstilling af Eurosystemets internationale valutareserver skal være ECB i hænde inden tre uger fra datoen for udløbet af den måned, som dataene vedrører. |
| --- | --- |

2.3.

De krævede data til opstilling af Eurosystemets internationale valutareserver skal være ECB i hænde inden tre uger fra datoen for udløbet af den måned, som dataene vedrører.

| 2.4. | Fra januar 2005 skal de krævede data til opstilling af euroområdets kvartårlige kapitalbalance over for udlandet være ECB i hænde inden tre måneder fra datoen for udløbet af det kvartal, som dataene vedrører. |
| --- | --- |

2.4.

Fra januar 2005 skal de krævede data til opstilling af euroområdets kvartårlige kapitalbalance over for udlandet være ECB i hænde inden tre måneder fra datoen for udløbet af det kvartal, som dataene vedrører.

| 2.5. | De data, som kræves til opstilling af den årlige kapitalbalance for euroområdet skal være ECB i hænde inden ni måneder fra datoen for udløbet af det år, som dataene vedrører. |
| --- | --- |

2.5.

De data, som kræves til opstilling af den årlige kapitalbalance for euroområdet skal være ECB i hænde inden ni måneder fra datoen for udløbet af det år, som dataene vedrører.

| 2.6. | Transaktioner og positioner i gældsinstrumenter opdelt efter den valuta, de er udstedt i, og efter udsteders sektor skal være ECB i hænde inden seks måneder fra datoen for udløbet af den periode, som dataene vedrører. |
| --- | --- |

2.6.

Transaktioner og positioner i gældsinstrumenter opdelt efter den valuta, de er udstedt i, og efter udsteders sektor skal være ECB i hænde inden seks måneder fra datoen for udløbet af den periode, som dataene vedrører.

| 2.7. | Revisioner vedrørende betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet stilles til rådighed for ECB i henhold til tidsplanen fastlagt i bilag V. |
| --- | --- |

2.7.

Revisioner vedrørende betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet stilles til rådighed for ECB i henhold til tidsplanen fastlagt i bilag V.

| 2.8. | De enkelte landes indsamling af disse data tilrettelægges på en sådan måde, at disse tidsfrister overholdes. |
| --- | --- |

2.8.

De enkelte landes indsamling af disse data tilrettelægges på en sådan måde, at disse tidsfrister overholdes.

3.   Overførselsstandard

Den krævede statistiske information forelægges ECB i en form, som opfylder de krav, der er fastsat i bilag V til denne henstilling.

4.   Kvaliteten af den statistiske information

| 4.1. | Uden at ECB's overvågningsopgaver i henhold til bilag VI derved berøres, sikrer NCB'erne i samarbejde med de kompetente myndigheder, der ikke er NCB'er, hvor dette er relevant, overvågningen og vurderingen af kvaliteten af den statistiske information, som de bidrager med. ECB vurderer på tilsvarende måde de data, der vedrører betalingsbalancen for euroområdet, statistikken over kapitalbalancen over for udlandet og de internationale valutareserver. Vurderingen gennemføres i rette tid. ECB's Direktion afgiver en gang årligt beretning til ECB's Styrelsesråd om kvaliteten af dataene. |
| --- | --- |

4.1.

Uden at ECB's overvågningsopgaver i henhold til bilag VI derved berøres, sikrer NCB'erne i samarbejde med de kompetente myndigheder, der ikke er NCB'er, hvor dette er relevant, overvågningen og vurderingen af kvaliteten af den statistiske information, som de bidrager med. ECB vurderer på tilsvarende måde de data, der vedrører betalingsbalancen for euroområdet, statistikken over kapitalbalancen over for udlandet og de internationale valutareserver. Vurderingen gennemføres i rette tid. ECB's Direktion afgiver en gang årligt beretning til ECB's Styrelsesråd om kvaliteten af dataene.

| 4.2. | Vurderingen af kvaliteten af data for porteføljeinvesteringstransaktioner og –positioner samt om relateret indkomst sker på grundlag af tilstrækkelig dækning af værdipapiroplysningerne i the Centralised Securities Database (CSDB). Som administrator for CSDB overvåger ECB fra juni 2006, om dækningen af værdipapiroplysningerne er tilstrækkelig til, at NCB'erne eller andre kompetente myndigheder, hvor dette er relevant, fuldt ud opfylder kvalitetsstandarderne specificeret i bilag VII samt andre kvalitetskriterier defineret i denne henstilling. |
| --- | --- |

4.2.

Vurderingen af kvaliteten af data for porteføljeinvesteringstransaktioner og –positioner samt om relateret indkomst sker på grundlag af tilstrækkelig dækning af værdipapiroplysningerne i the Centralised Securities Database (CSDB). Som administrator for CSDB overvåger ECB fra juni 2006, om dækningen af værdipapiroplysningerne er tilstrækkelig til, at NCB'erne eller andre kompetente myndigheder, hvor dette er relevant, fuldt ud opfylder kvalitetsstandarderne specificeret i bilag VII samt andre kvalitetskriterier defineret i denne henstilling.

| 4.3. | For data om transaktioner og positioner vedrørende porteføljeinvesteringsaktiver i euroområdeværdipapirer, sektoropdelt efter udstederen inden for euroområdet som fastlagt i bilag II, afsnit 1.1, 1.2 og 3, og bilag III, tabel 1, 2, 4 og 5, er brug af overslag tilladt, indtil indsamlingssystemer for porteføljeinvesteringer, værdipapir for værdipapir, bliver obligatoriske. |
| --- | --- |

4.3.

For data om transaktioner og positioner vedrørende porteføljeinvesteringsaktiver i euroområdeværdipapirer, sektoropdelt efter udstederen inden for euroområdet som fastlagt i bilag II, afsnit 1.1, 1.2 og 3, og bilag III, tabel 1, 2, 4 og 5, er brug af overslag tilladt, indtil indsamlingssystemer for porteføljeinvesteringer, værdipapir for værdipapir, bliver obligatoriske.

| 4.4. | For data om, hvilken valuta porteføljeinvesteringer er udstedt i, som fastlagt i bilag III, tabel 6, er brug af overslag tilladt, indtil indsamlingssystemer for porteføljeinvesteringer, værdipapir for værdipapir, bliver obligatoriske. |
| --- | --- |

4.4.

For data om, hvilken valuta porteføljeinvesteringer er udstedt i, som fastlagt i bilag III, tabel 6, er brug af overslag tilladt, indtil indsamlingssystemer for porteføljeinvesteringer, værdipapir for værdipapir, bliver obligatoriske.

| 4.5. | ECB's overvågning af kvaliteten af den statistiske information kan omfatte undersøgelse af revisioner af disse data: dels ved at inddrage den seneste vurdering af den statistiske information og således forbedre kvaliteten, dels, så vidt dette er muligt, at sikre overensstemmelse mellem de tilsvarende betalingsbalanceposter for hvert af de forskellige tidsintervaller. |
| --- | --- |

4.5.

ECB's overvågning af kvaliteten af den statistiske information kan omfatte undersøgelse af revisioner af disse data: dels ved at inddrage den seneste vurdering af den statistiske information og således forbedre kvaliteten, dels, så vidt dette er muligt, at sikre overensstemmelse mellem de tilsvarende betalingsbalanceposter for hvert af de forskellige tidsintervaller.

---

BILAG II

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS STATISTIKKRAV

1.   Betalingsbalancestatistik

Den Europæiske Centralbank (ECB) kræver, at der udarbejdes betalingsbalancestatistik med to tidsintervaller: månedligt og kvartårligt for de tilsvarende kalenderperioder som referencetidspunkter. De årlige data udarbejdes ved sammenlægning af de kvartårlige data, der indberettes af medlemsstaterne for det tilsvarende år. Betalingsbalancestatistikkerne skal, så vidt muligt, være i overensstemmelse med andre statistikker, der udarbejes med henblik på at føre pengepolitik.

1.1.   Månedlige betalingsbalancestatistikker

Formål

Formålet med den månedlige betalingsbalancestatistik for euroområdet er at vise de vigtigste poster, der påvirker de monetære forhold og valutamarkederne (jf. bilag III, tabel 1).

Krav

Det er vigtigt, at dataene er egnede til beregningen af euroområdets betalingsbalance.

I betragtning af den korte tidsfrist, der gives til at fremskaffe de månedlige betalingsbalancedata, deres stærkt aggregerede karakter og deres anvendelse i forbindelse med pengepolitiske formål og valutaoperationer, tillader ECB, at de internationale standarder (se artikel 2, stk. 3, i retningslinje ECB/2004/15) fraviges i et vist omfang, hvor dette ikke kan undgås. Det er ikke nødvendigt at foretage en fuldstændig registrering efter optjeningstidspunkt eller på transaktionsbasis. De nationale centralbanker (NCB'er) kan, efter aftale med ECB, tilvejebringe data om den løbende og den finansielle konto på grundlag af afviklede transaktioner. Hvor det er nødvendigt af hensyn til overholdelsen af tidsfristen, accepterer ECB overslag eller foreløbige data.

Hver bredt formuleret kategori af transaktioner skal opdeles i aktiver og passiver (eller i kredit og debet for de løbende poster). Med hensyn til eksterne transaktioner kræver dette generelt, at NCB'erne sondrer mellem transaktioner med residenter i andre medlemsstater i euroområdet og transaktioner uden for euroområdet. NCB'erne gør dette på en konsekvent måde.

Når der sker ændringer i medlemskabet af euroområdet, skal NCB'erne gennemføre ændringen i definitionen af sammensætningen af euroområdet fra den dato, hvor ændringen i medlemskabet træder i kraft. Der anmodes om de bedste skøn over historiske data for det udvidede euroområde fra NCB'erne i euroområdet, i dets tidligere sammensætning, samt fra de(n) nye deltagende medlemsstat(er).

For meningsfyldt at kunne aggregere månedlige data i forbindelse med porteføljeinvesteringer i euroområdet kræves det, at der sondres mellem transaktioner i værdipapirer udstedt af residenter i euroområdet og transaktioner i værdipapirer udstedt af residenter uden for euroområdet. Statistikkerne over nettotransaktioner i porteføljeinvesteringsaktiver for euroområdet opstilles ved at aggregere de indberettede nettotransaktioner i værdipapirer udstedt af residenter uden for euroområdet. Statistikker over nettotransaktioner i porteføljeinvesteringer på passivsiden for euroområdet opstilles ved at konsolidere nettotransaktionerne vedrørende de samlede nationale passiver og nettotransaktionerne vedrørende værdipapirer, der er udstedt og erhvervet af residenter i euroområdet.

Et tilsvarende krav til indberetning og opstillingsmetode for de aggregerede data gælder for kontiene for porteføljeinvesteringsindkomster.

Med henblik på udarbejdelse af en monetær opstilling for betalingsbalancen, skal NCB'erne fremsende data, der er opdelt efter institutionel sektor. Sektorfordeling for den månedlige betalingsbalance omfatter:

| — | ved direkte investeringer: i) MFI'er (ekskl. centralbanker) og ii) andre sektorer |
| --- | --- |

—

ved direkte investeringer: i) MFI'er (ekskl. centralbanker) og ii) andre sektorer

| — | ved porteføljeinvesteringsaktiver: i) monetære myndigheder, ii) MFI'er (ekskl. centralbanker) og iii) ikke-MFI'er |
| --- | --- |

—

ved porteføljeinvesteringsaktiver: i) monetære myndigheder, ii) MFI'er (ekskl. centralbanker) og iii) ikke-MFI'er

| — | ved andre investeringer: i) monetære myndigheder, ii) MFI'er (ekskl. centralbanker), iii) den offentlige sektor og iv) andre sektorer. |
| --- | --- |

—

ved andre investeringer: i) monetære myndigheder, ii) MFI'er (ekskl. centralbanker), iii) den offentlige sektor og iv) andre sektorer.

Med henblik på udarbejdelsen af en sektoropdelt betalingsbalance, så det er muligt at frembringe en monetær opstilling, skal NCB'erne, fra datoen fastsat i tabel 13 i bilag III til henstilling, tilvejebringe data om nettotransaktioner i porteføljeinvesteringsværdipapirer udstedt af residenter i euroområdet, opdelt efter udstederens institutionelle sektor. Derudover skal porteføljeinvesteringerne på passivsiden opdeles efter udstederens indenlandske institutionelle sektor.

Statistikker over nettotransaktioner i porteføljeinvesteringer på passivsiden for euroområdet, opdelt efter sektor, opstilles herefter ved at konsolidere de respektive sektorers sammenlagte nationale nettopassiver og de tilsvarende nettotransaktioner i værdipapirer, der er udstedt og erhvervet af residenter i euroområdet.

Fra marts 2008 indsamler NCB'er (og andre kompetente nationale myndigheder, hvor dette er relevant) porteføljeinvesteringsdata for transaktioner vedrørende januar 2008 i henhold til en af de modeller, der er angivet i tabellen i bilag VII.

1.2.   Kvartårlige betalingsbalancestatistikker

Formål

Formålet med den kvartårlige betalingsbalancestatistik for euroområdet er at fremlægge mere detaljeret information, der skal gøre det muligt at foretage en nærmere analyse af transaktionerne med udlandet. Denne statistik vil navnlig bidrage til opstillingen af euroområdets sektorkonti og finansielle konti og til den fælles offentliggørelse af betalingsbalancen for EU/euroområdet i samarbejde med Kommissionen for de Europæiske Fællesskaber (Eurostat).

Krav

Den kvartårlige betalingsbalancestatistik opstilles i videst muligt omfang i overensstemmelse med internationale standarder (jf. artikel 2, stk. 3, i retningslinje ECB/2004/15). Den krævede opdeling af den kvartårlige betalingsbalancestatistik fremgår af bilag III, tabel 2. Harmoniserede begreber og definitioner, der er anvendt i kapitalkontoen og den finansielle konto, er beskrevet i bilag IV.

Opdelingen af de kvartårlige løbende poster svarer til den opdeling, der kræves for månedsopgørelsen. På kvartalsbasis er det dog nødvendigt med en mere detaljeret opdeling for indkomster.

I posten »andre investeringer« i den finansielle konto følger ECB kravene i henhold til Den Internationale Valutafonds (IMF) 5. Betalingsbalancemanual (i det følgende benævnt »BPM5«). Der er en forskel i opdelingsformen (dvs. med sektor som førsteprioritet). Denne sektoropdeling er imidlertid forenelig med opdelingen i BPM5, hvor instrumenter prioriteres højest. Som i BPM5 skelnes der mellem på den ene side valuta og indlån og på den anden side udlån og andre investeringer.

NCB'erne skal i den kvartårlige betalingsbalancestatistik sondre mellem transaktioner med deltagende medlemsstater og alle andre transaktioner med udlandet. Som for de månedlige data skal der for kvartårlige data inden for porteføljeinvesteringer sondres mellem transaktioner i værdipapirer, der er udstedt af residenter i euroområdet, og værdipapirer, der er udstedt af residenter uden for euroområdet. Statistikkerne over nettotransaktioner i porteføljeinvesteringsaktiver for euroområdet opstilles ved at aggregere de indberettede nettotransaktioner i værdipapirer udstedt af residenter uden for euroområdet. Nettotransaktioner i porteføljeinvesteringer på passivsiden for euroområdet opstilles ved at konsolidere nettotransaktionerne i de samlede nationale passiver og nettotransaktionerne i værdipapirer, der er udstedt og erhvervet af residenter i euroområdet.

Et tilsvarende krav til indberetning og opstillingsmetode for de aggregerede data gælder for porteføljeinvesteringsindkomst.

Ved direkte investeringer skal NCB'erne kvartårligt fremsende oplysninger om sektoropdelingen for MFI'er (ekskl. centralbanker) og ikke-MFI'er. Opdelingen efter institutionel sektor ved »porteføljeinvesteringer på aktivsiden« og »andre investeringer« følger IMF's standardopbygning, herunder: i) monetære myndigheder, ii) MFI'er (ekskl. centralbanker), iii) den offentlige sektor og iv) andre sektorer.

Ved udarbejdelse af statistikker over euroområdets nettotransaktioner i porteføljeinvesteringer på passivsiden for residenter i euroområdet, bestemt efter udstedernes sektor, svarer kravene for de kvartårlige data til kravene for den månedlige betalingsbalance.

I betalingsbalancen for euroområdet kræves der kvartårlige data om investeringsindkomst med påløbne renter. I lighed med nationalregnskabssystemet henstiller BPM5, at renter registreres efter optjeningstidspunkt. Dette krav påvirker de løbende poster (investeringsindkomst) såvel som den finansielle konto.

2.   Opgørelse af internationale valutareserver

Formål

Opgørelsen af internationale valutareserver er en månedlig opgørelse af reserveaktiverne, andre valutaaktiver og reserverelaterede passiver, der indehaves af NCB'er og ECB opstillet i overensstemmelse med det fælles IMF/BIS-format for internationale reserver og valutalikviditet (»IMF/Bank for International Settlements (BIS) template on International Reserves and Foreign Currency Liquidity«). Disse oplysninger supplerer de data vedrørende reserveaktiver, der indgår i euroområdets betalingsbalancestatistik og statistikken over kapitalbalancen over for udlandet.

Krav

Euroområdets reserveaktiver er yderst likvide, omsættelige og kreditværdige fordringer, der indehaves af ECB (»pooled reserves«) og af NCB'erne (»unpooled reserve assets«) over for residenter uden for euroområdet, og som er denomineret i fremmed valuta (dvs. i andre valutaer end euro), guld, reservestillinger i IMF og SDR. Disse kan omfatte positioner i finansielle derivater. Reserveaktiver opgøres på bruttobasis uden modregning af reserverelaterede passiver. Den opdeling af dataene, der kræves af NCB'erne, er vist i bilag III, tabel 3, afsnit I.A.

Eurosystemets aktiver i fremmed valuta, som ikke er i overensstemmelse med denne definition, nemlig i) fordringer på residenter i euroområdet og ii) fordringer på residenter uden for euroområdet, som ikke opfylder kriterierne vedrørende likviditet, omsættelighed og kreditværdighed, indgår som »andre valutaaktiver« i opgørelsen af internationale valutareserver (bilag III, tabel 3, afsnit I.B).

Fordringer i euro på residenter uden for euroområdet og saldi i fremmed valuta, der indehaves af staten i de deltagende medlemsstater, betragtes ikke som reserveaktiver; sådanne beløb opgøres som »andre investeringer«, hvis de repræsenterer fordringer på residenter uden for euroområdet.

Derudover skal information om forudbestemte og betingede nettotræk på kort sigt i Eurosystemet, der er forbundet med reserveaktiver og andre valutaaktiver i Eurosystemet, de såkaldte »reserverelaterede passiver«, indberettes i henhold til bilag III, tabel 3, afsnit II og IV.

3.   Statistik over kapitalbalancen over for udlandet

Formål

Kapitalbalancen over for udlandet er en opgørelse over de udenlandske aktiver og passiver for euroområdet betragtet som helhed, til brug for analyse af pengepolitik og valutamarkederne. Den bidrager navnlig til vurderingen af medlemsstaternes eksterne sårbarhed og til overvågningen af udviklingen i den pengeholdende sektors beholdninger af likvide aktiver i udlandet. Denne statistiske information er nøglen til opstillingen af konti for udlandet i euroområdets kvartalsvise finansielle konti og kan også bidrage til opstillingen af betalingsbalancestrømme.

Krav

ECB stiller krav om kvartårlig og årlig statistik over kapitalbalancen over for udlandet vedrørende beholdninger ultimo perioden.

Dataene i kapitalbalancen over for udlandet opstilles i videst muligt omfang i overensstemmelse med internationale standarder (se artikel 2, stk. 3, i retningslinje ECB/2004/15). ECB opstiller kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet som helhed. Opdelingen af statistikken for kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet fremgår af bilag III, tabel 4.

Kapitalbalancen over for udlandet viser de finansielle beholdninger ved udgangen af referenceperioden, opgjort til priser pr. ultimo perioden. Ændringer i værdien af beholdninger kan skyldes følgende faktorer. For det første vil en del af ændringen i værdi i løbet af referenceperioden hidrøre fra de finansielle transaktioner, der har fundet sted, og som er blevet registreret i betalingsbalancen. For det andet vil en del af ændringerne i start- og slutpositionerne for en given periode skyldes ændringer i priserne på de viste finansielle aktiver og passiver. For det tredje vil ændringerne i valutakurserne i forhold til andre valutaer, hvor beholdninger er udtrykt i andre valutaer end den regningsenhed, der anvendes for kapitalbalancen over for udlandet, ligeledes påvirke disse beholdningers værdi. Endelig vil enhver anden ændring, som ikke skyldes ovennævnte faktorer, blive betragtet som hidrørende fra »øvrige korrektioner«.

En korrekt afstemning mellem de finansielle strømme og euroområdets beholdninger kræver ændringer i værdien på grund af pris, valutakursændringer og andre justeringer, som skal fremgå særskilt.

Kapitalbalancen over for udlandet skal, i videst muligt omfang, opgøres på samme måde som de kvartårlige betalingsbalancestrømme. Begreberne, definitionerne og opdelingerne er i overensstemmelse med dem, der anvendes for de kvartårlige betalingsbalancestrømme. Så vidt det er muligt, skal dataene om kapitalbalancen over for udlandet være i overensstemmelse med andre statistikker, såsom penge- og bankstatistikker, finansielle statuskonti og nationalregnskaber.

For så vidt angår de månedlige og kvartårlige betalingsbalancer skal NCB'erne i deres statistikker over kapitalbalancen over for udlandet sondre mellem beholdninger over for deltagende medlemsstater og alle andre eksterne positioner. I kontiene for porteføljeinvesteringer skal der sondres mellem værdipapirbeholdninger udstedt af residenter i euroområdet og residenter uden for euroområdet. Statistikkerne over nettoaktiver i porteføljeinvesteringer for euroområdet opstilles ved at aggregere de indberettede nettoaktiver i værdipapirer udstedt af residenter uden for euroområdet. Statistikker over nettopassiver i porteføljeinvesteringer for euroområdet opgøres ved at konsolidere de samlede nationale nettopassiver og nettobeholdninger i værdipapirer, der er udstedt og erhvervet af residenter i euroområdet.

NCB'erne skal forelægge kvartårlige og årlige beholdninger i henhold til samme sektoropdeling for »direkte investeringer«, »porteføljeinvesteringsaktiver« og »andre investeringer« som for kvartårlige betalingsbalancestrømme.

I forbindelse med ECB's udarbejdelse af en sektoropdeling af euroområdets nettopassiver i porteføljeinvesteringer er kravene til NCB'erne vedrørende dataene om kapitalbalancen over for udlandet de samme som for betalingsbalancestrømme, i henhold til bestemmelserne i artikel 2, stk. 6, i retningslinje ECB/2004/15.

Porteføljeinvesteringsaktiver og -passiver i kapitalbalancen over for udlandet opstilles alene på baggrund af beholdningsdata.

Fra ultimo marts 2008 indsamler NCB'erne (og andre kompetente nationale statistiske myndigheder, hvor dette er relevant), som et minimum, kvartårlige porteføljeinvesteringsbeholdninger af aktiver og passiver, værdipapir for værdipapir, i henhold til en af de modeller, der er opstillet i tabellen i bilag VII.

---

BILAG III

OBLIGATORISKE OPDELINGER

Tabel 1

Månedlige nationale bidrag til betalingsbalancen for euroområdet (1)

| | Kredit | Debet | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Løbende poster |
| Varer | extra | extra | extra |
| Tjenesteydelser | extra | extra | extra |
| Løn og formueindkomst | | | |
| Lønninger til ansatte | extra | extra | extra |
| Kapitalindkomst | | | |
| — | direkte investeringer |

Kredit

Debet

Netto

I.   Løbende poster

Varer

extra

extra

extra

Tjenesteydelser

extra

extra

extra

Løn og formueindkomst

Lønninger til ansatte

extra

extra

extra

Kapitalindkomst

—

direkte investeringer

extra

extra

extra

| — | porteføljeinvesteringer |
| --- | --- |

—

porteføljeinvesteringer

extra

national

| — | andre investeringer |
| --- | --- |

—

andre investeringer

extra

extra

extra

Løbende overførsler

extra

extra

extra

| II. | Kapitalkonto |
| --- | --- |

II.

extra

extra

extra

Nettoaktiver

Nettopassiver

Netto

III.   Finansiel konto

Direkte investeringer

extra

I udlandet

extra

| — | Egenkapital |
| --- | --- |

—

Egenkapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

| — | Reinvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Reinvesteret indtjening

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

I den rapporterende økonomi

extra

| — | Egenkapital |
| --- | --- |

—

Egenkapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

| — | Reinvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Reinvesteret indtjening

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

Porteføljeinvesteringer (2)

extra/intra

national

Værdipapirer i form af aktier

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

—

| ii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

ii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iii) | Ikke-MFI'er |
| --- | --- |

iii)

Ikke-MFI'er

extra/intra

national

Gældsinstrumenter

extra/intra

national

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

—

| ii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

ii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iii) | Ikke-MFI'er |
| --- | --- |

iii)

Ikke-MFI'er

extra/intra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

—

| ii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

ii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iii) | Ikke-MFI'er |
| --- | --- |

iii)

Ikke-MFI'er

extra/intra

national

Finansielle derivater

national

Andre investeringer

extra

extra

extra

Monetære myndigheder

extra

extra

Offentlig forvaltning og service

extra

extra

heraf:

Sedler og indskud

extra

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

extra

| — | Langfristede |
| --- | --- |

—

Langfristede

extra

extra

| — | Kortfristede |
| --- | --- |

—

Kortfristede

extra

extra

Andre sektorer

extra

extra

heraf:

Sedler og indskud

extra

Reserveaktiver

extra

Tabel 2

Kvartårlige nationale bidrag til betalingsbalancen for euroområdet (3)

| | Kredit | Debet | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Løbende poster |
| Varer | extra | extra | extra |
| Tjenesteydelser | extra | extra | extra |
| Løn og formueindkomst | | | |
| Lønninger til ansatte | extra | extra | extra |
| Kapitalindkomst | | | |
| — | Direkte investeringer |

Kredit

Debet

Netto

I.   Løbende poster

Varer

extra

extra

extra

Tjenesteydelser

extra

extra

extra

Løn og formueindkomst

Lønninger til ansatte

extra

extra

extra

Kapitalindkomst

—

Direkte investeringer

extra

extra

extra

| — | Aktieindkomst |
| --- | --- |

—

Aktieindkomst

extra

extra

extra

| — | Indkomst af gældsinstrumenter (renter) |
| --- | --- |

—

Indkomst af gældsinstrumenter (renter)

extra

extra

extra

| — | Porteføljeinvesteringer |
| --- | --- |

—

Porteføljeinvesteringer

extra

national

| — | Aktieindkomst (udbytte) |
| --- | --- |

—

Aktieindkomst (udbytte)

extra

national

| — | Indkomst af gældsinstrumenter (renter) |
| --- | --- |

—

Indkomst af gældsinstrumenter (renter)

extra

national

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra

national

| — | Andre investeringer |
| --- | --- |

—

Andre investeringer

extra

extra

extra

Løbende overførsler

extra

extra

extra

| II. | Kapitalkonto |
| --- | --- |

II.

extra

extra

extra

Nettoaktiver

Nettopassiver

Netto

III.   Finansiel konto

Direkte investeringer

extra

I udlandet

extra

| — | Egenkapital |
| --- | --- |

—

Egenkapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

| — | Reinvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Reinvesteret indtjening

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

I den rapporterende økonomi

extra

| — | Egenkapital |
| --- | --- |

—

Egenkapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

| — | Reinvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Reinvesteret indtjening

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

Porteføljeinvesteringer (4)

extra/intra

national

Værdipapirer i form af aktier

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

—

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra/intra

—

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra/intra

national

Gældsinstrumenter

extra/intra

national

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

national

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra/intra

national

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra/intra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

national

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra/intra

national

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra/intra

national

Finansielle derivater

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

national

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

national

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

national

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

national

Andre investeringer

extra

extra

extra

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra

extra

| — | Handelskreditter |
| --- | --- |

—

Handelskreditter

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Udlån |
| --- | --- |

—

Udlån

extra

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra

extra

| — | Handelskreditter |
| --- | --- |

—

Handelskreditter

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Udlån |
| --- | --- |

—

Udlån

extra

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

Reserveaktiver

extra

Monetært guld

extra

SDR

extra

Reservestilling i for Den Internationale Valutafond (IMF)

extra

Udenlandsk valuta

extra

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

extra

| — | Hos monetære myndigheder |
| --- | --- |

—

Hos monetære myndigheder

extra

| — | Hos MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

—

Hos MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| — | Værdipapirer |
| --- | --- |

—

Værdipapirer

extra

| — | Ejerandelsbeviser |
| --- | --- |

—

Ejerandelsbeviser

extra

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra

| — | Finansielle derivater |
| --- | --- |

—

Finansielle derivater

extra

Andre tilgodehavender

extra

Tabel 3

Månedlig opgørelse over eurosystemets internationale valutareserver; euroområdets reserverelaterede passiver

I.   Officielle reserveaktiver og andre valutaaktiver (omtrentlig markedsværdi)

A.   Officielle reserveaktiver

| 1) | Valutareserver (i konvertibel fremmed valuta)






  a) | Værdipapirer, for hvilke:






  — | udstederen har hovedsæde i euroområdet |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Valutareserver (i konvertibel fremmed valuta)

a)

Værdipapirer, for hvilke:

—

udstederen har hovedsæde i euroområdet

| b) | samlet beholdning af sedler samt indskud hos






  i) | andre NCB'er, Bank of International Settlements (BIS) og IMF |
| --- | --- | --- |

b)

samlet beholdning af sedler samt indskud hos

i)

andre NCB'er, Bank of International Settlements (BIS) og IMF

| ii) | banker med hovedsæde i euroområdet og beliggende i udlandet |
| --- | --- |

ii)

banker med hovedsæde i euroområdet og beliggende i udlandet

| iii) | banker med hovedsæde og beliggende uden for euroområdet |
| --- | --- |

iii)

banker med hovedsæde og beliggende uden for euroområdet

| 2) | IMF-reservestillinger |
| --- | --- |

2)

IMF-reservestillinger

| 3) | SDR |
| --- | --- |

3)

SDR

| 4) | guld (inkl. deponeringer af guld og guld-swaps) |
| --- | --- |

4)

guld (inkl. deponeringer af guld og guld-swaps)

| 5) | andre reserveaktiver






  a) | finansielle derivater |
| --- | --- | --- |

5)

andre reserveaktiver

a)

finansielle derivater

| b) | udlån til ikke-residenter, der ikke er banker |
| --- | --- |

b)

udlån til ikke-residenter, der ikke er banker

| c) | øvrige |
| --- | --- |

c)

øvrige

B.   Andre valutaaktiver

| a) | værdipapirer, der ikke indgår i officielle reserveaktiver |
| --- | --- |

a)

værdipapirer, der ikke indgår i officielle reserveaktiver

| b) | indskud, der ikke indgår i officielle reserveaktiver |
| --- | --- |

b)

indskud, der ikke indgår i officielle reserveaktiver

| c) | udlån, der ikke indgår i officielle reserveaktiver |
| --- | --- |

c)

udlån, der ikke indgår i officielle reserveaktiver

| d) | finansielle derivater, der ikke indgår i officielle reserveaktiver |
| --- | --- |

d)

finansielle derivater, der ikke indgår i officielle reserveaktiver

| e) | guld, der ikke indgår i officielle reserveaktiver |
| --- | --- |

e)

guld, der ikke indgår i officielle reserveaktiver

| f) | øvrige |
| --- | --- |

f)

øvrige

II.   Forudbestemte nettotræk på kort sigt på valutaaktiver (nominel værdi)

| | Opdelt efter løbetid (restløbetid, hvor det er relevant) |
| --- | --- |
| | I alt | Op til 1 måned | Over 1 måned og op til 3 måneder | Over 3 måneder og op til 1 år |
| 1.   Lån, værdipapirer og indskud i fremmed valuta |
| — | udbetalinger (-) |

Opdelt efter løbetid (restløbetid, hvor det er relevant)

I alt

Op til 1 måned

Over 1 måned og op til 3 måneder

Over 3 måneder og op til 1 år

1.   Lån, værdipapirer og indskud i fremmed valuta

—

udbetalinger (-)

Hovedstol

Renter

| — | indbetalinger (+) |
| --- | --- |

—

indbetalinger (+)

Hovedstol

Renter

2.   Aggregerede korte og lange positioner i forwards og futures i udenlandsk valuta over for indenlandsk valuta (herunder forward legs af valuta-swaps)

| a) | Korte positioner (-) |
| --- | --- |

a)

Korte positioner (-)

| b) | Lange positioner (+) |
| --- | --- |

b)

Lange positioner (+)

3.   Øvrige (specificeres)

| — | udbetalinger i forbindelse med repoer (-) |
| --- | --- |

—

udbetalinger i forbindelse med repoer (-)

| — | indbetalinger i forbindelse med reverse repoer (+) |
| --- | --- |

—

indbetalinger i forbindelse med reverse repoer (+)

| — | handelskreditter (-) |
| --- | --- |

—

handelskreditter (-)

| — | handelskreditter (+) |
| --- | --- |

—

handelskreditter (+)

| — | andre udbetalinger (-) |
| --- | --- |

—

andre udbetalinger (-)

| — | andre indbetalinger (+) |
| --- | --- |

—

andre indbetalinger (+)

III.   Betingede nettotræk på kort sigt på valutaaktiver (nominel værdi)

| | Opdelt efter løbetid (restløbetid, hvor det er relevant) |
| --- | --- |
| | I alt | Op til 1 måned | Over 1 måned og op til 3 måneder | Over 3 måneder og op til 1 år |
| 1.   Eventualforpligtelser i fremmed valuta |
| a) | Sikkerhedsstillelse på gæld, der forfalder inden for 1 år |

Opdelt efter løbetid (restløbetid, hvor det er relevant)

I alt

Op til 1 måned

Over 1 måned og op til 3 måneder

Over 3 måneder og op til 1 år

Eventualforpligtelser i fremmed valuta

a)

Sikkerhedsstillelse på gæld, der forfalder inden for 1 år

| b) | Andre eventualforpligtelser |
| --- | --- |

b)

Andre eventualforpligtelser

| 2. | Værdipapirer i fremmed valuta, der udstedes med indbyggede optioner (obligationer, der kan kræves førtidsindfriet på forud aftalte vilkår) |
| --- | --- |

2.

Værdipapirer i fremmed valuta, der udstedes med indbyggede optioner (obligationer, der kan kræves førtidsindfriet på forud aftalte vilkår)

Uudnyttede, ubetingede kreditrammer (»credit lines«) givet af:

| a) | andre nationale monetære myndigheder, BIS, IMF og andre internationale organisationer |
| --- | --- |

a)

andre nationale monetære myndigheder, BIS, IMF og andre internationale organisationer

| — | andre nationale monetære myndigheder (+) |
| --- | --- |

—

andre nationale monetære myndigheder (+)

| — | BIS (+) |
| --- | --- |

—

BIS (+)

| — | IMF (+) |
| --- | --- |

—

IMF (+)

| b) | banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde i det rapporterende land (+) |
| --- | --- |

b)

banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde i det rapporterende land (+)

| c) | banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde uden for det rapporterende land (+) |
| --- | --- |

c)

banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde uden for det rapporterende land (+)

Uudnyttede, ubetingede kreditrammer (»credit lines«) givet til:

| a) | andre nationale monetære myndigheder, BIS, IMF og andre internationale organisationer |
| --- | --- |

a)

andre nationale monetære myndigheder, BIS, IMF og andre internationale organisationer

| — | andre nationale monetære myndigheder (-) |
| --- | --- |

—

andre nationale monetære myndigheder (-)

| — | BIS (-) |
| --- | --- |

—

BIS (-)

| — | IMF (-) |
| --- | --- |

—

IMF (-)

| b) | banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde i det rapporterende land (-) |
| --- | --- |

b)

banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde i det rapporterende land (-)

| c) | banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde uden for det rapporterende land (-) |
| --- | --- |

c)

banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde uden for det rapporterende land (-)

Aggregerede korte og lange positioner af optioner i fremmed valuta over for den indenlandske valuta

| a) | Korte positioner |
| --- | --- |

a)

Korte positioner

| i) | Købte put-optioner |
| --- | --- |

i)

Købte put-optioner

| ii) | Solgte call-optioner |
| --- | --- |

ii)

Solgte call-optioner

| b) | Lange positioner |
| --- | --- |

b)

Lange positioner

| i) | Købte call-optioner |
| --- | --- |

i)

Købte call-optioner

| ii) | Solgte put-optioner |
| --- | --- |

ii)

Solgte put-optioner

Pro memoria: »In-the-money«-optioner

| 1) | Til aktuelle valutakurser |
| --- | --- |

1)

Til aktuelle valutakurser

| a) | Kort position |
| --- | --- |

a)

Kort position

| b) | Lang position |
| --- | --- |

b)

Lang position

| 2) | +5 % (5 % depreciering) |
| --- | --- |

2)

+5 % (5 % depreciering)

| a) | Kort position |
| --- | --- |

a)

Kort position

| b) | Lang position |
| --- | --- |

b)

Lang position

| 3) | -5 % (5 % appreciering) |
| --- | --- |

3)

-5 % (5 % appreciering)

| a) | Kort position |
| --- | --- |

a)

Kort position

| b) | Lang position |
| --- | --- |

b)

Lang position

| 4) | +10 % (10 % depreciering) |
| --- | --- |

4)

+10 % (10 % depreciering)

| a) | Kort position |
| --- | --- |

a)

Kort position

| b) | Lang position |
| --- | --- |

b)

Lang position

| 5) | -10 % (10 % appreciering) |
| --- | --- |

5)

-10 % (10 % appreciering)

| a) | Kort position |
| --- | --- |

a)

Kort position

| b) | Lang position |
| --- | --- |

b)

Lang position

| 6) | Øvrige (specificeres) |
| --- | --- |

6)

Øvrige (specificeres)

| a) | Kort position |
| --- | --- |

a)

Kort position

| b) | Lang position |
| --- | --- |

b)

Lang position

IV.   Memorandumposter

| 1) | Indberettes med standardintervaller og -tidsfrister:






  a) | kortfristet gæld i national valuta indekseret til valutakurser |
| --- | --- | --- |

1)

Indberettes med standardintervaller og -tidsfrister:

a)

kortfristet gæld i national valuta indekseret til valutakurser

| b) | finansielle instrumenter i fremmed valuta og afviklet på anden vis (f.eks. i national valuta)






  — | terminsforretninger, som ikke kan leveres






  i) | korte positioner |
| --- | --- | --- | --- |

b)

finansielle instrumenter i fremmed valuta og afviklet på anden vis (f.eks. i national valuta)

—

terminsforretninger, som ikke kan leveres

i)

korte positioner

| ii) | lange positioner |
| --- | --- |

ii)

lange positioner

| — | andre instrumenter |
| --- | --- |

—

andre instrumenter

| c) | pantsatte eller forpligtede aktiver






  — | inkluderet i reserveaktiver |
| --- | --- | --- |

c)

pantsatte eller forpligtede aktiver

—

inkluderet i reserveaktiver

| — | inkluderet i andre valutaaktiver |
| --- | --- |

—

inkluderet i andre valutaaktiver

| d) | værdipapirer udlånt eller anvendt i repoforretninger






  — | udlånt eller anvendt i repoforretninger og medtaget i afsnit I |
| --- | --- | --- |

d)

værdipapirer udlånt eller anvendt i repoforretninger

—

udlånt eller anvendt i repoforretninger og medtaget i afsnit I

| — | udlånt eller anvendt i repoforretninger, men ikke medtaget i afsnit I |
| --- | --- |

—

udlånt eller anvendt i repoforretninger, men ikke medtaget i afsnit I

| — | lånt eller erhvervet og medtaget i afsnit I |
| --- | --- |

—

lånt eller erhvervet og medtaget i afsnit I

| — | lånt eller erhvervet, men ikke medtaget i afsnit I |
| --- | --- |

—

lånt eller erhvervet, men ikke medtaget i afsnit I

| e) | finansielle derivater (netto, værdiansat til markedsværdi)






  — | terminsforretninger |
| --- | --- | --- |

e)

finansielle derivater (netto, værdiansat til markedsværdi)

—

terminsforretninger

| — | futures |
| --- | --- |

—

futures

| — | swaps |
| --- | --- |

—

swaps

| — | optioner |
| --- | --- |

—

optioner

| — | øvrige |
| --- | --- |

—

øvrige

| f) | derivater (terminsforretninger, futures eller optionskontrakter) med en restløbetid på mere end 1 år, som er genstand for marginbetalinger






  — | aggregerede korte og lange positioner i terminsforretninger og futures i fremmed valuta over for national valuta (herunder »forward leg« af valuta-swaps)






  i) | korte positioner |
| --- | --- | --- | --- |

f)

derivater (terminsforretninger, futures eller optionskontrakter) med en restløbetid på mere end 1 år, som er genstand for marginbetalinger

—

aggregerede korte og lange positioner i terminsforretninger og futures i fremmed valuta over for national valuta (herunder »forward leg« af valuta-swaps)

i)

korte positioner

| ii) | lange positioner |
| --- | --- |

ii)

lange positioner

| — | aggregerede korte og lange positioner af optioner i fremmed valuta over for den nationale valuta






  i) | korte positioner






  — | købte put-optioner |
| --- | --- | --- | --- |

—

aggregerede korte og lange positioner af optioner i fremmed valuta over for den nationale valuta

i)

korte positioner

—

købte put-optioner

| — | solgte call-optioner |
| --- | --- |

—

solgte call-optioner

| ii) | lange positioner






  — | købte call-optioner |
| --- | --- | --- |

ii)

lange positioner

—

købte call-optioner

| — | solgte put-optioner |
| --- | --- |

—

solgte put-optioner

| 2) | Indberettes mindre hyppigt (f.eks. én gang årligt)






  a) | valutasammensætning af reserver (efter valutagrupper)






  — | valutaer i SDR-kurven |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Indberettes mindre hyppigt (f.eks. én gang årligt)

a)

valutasammensætning af reserver (efter valutagrupper)

—

valutaer i SDR-kurven

| — | valutaer uden for SDR-kurven |
| --- | --- |

—

valutaer uden for SDR-kurven

Tabel 4

Kvartalsvise nationale bidrag til euroområdets kapitalbalance over for udlandet (5)

| | Aktiver | Passiver | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Direkte investeringer |

Aktiver

Passiver

Netto

I.

extra

I udlandet

extra

| — | Egenkapital og reinvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Egenkapital og reinvesteret indtjening

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

I den rapporterende økonomi

extra

| — | Egenkapital og reinvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Egenkapital og reinvesteret indtjening

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

II.   Porteføljeinvesteringer (6)

Værdipapirer i form af aktier

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

—

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra/intra

—

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra/intra

national

Gældsinstrumenter

extra/intra

national

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

national

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra/intra

national

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra/intra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

national

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra/intra

national

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra/intra

national

| III. | Finansielle derivater |
| --- | --- |

III.

extra

extra

extra

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra

extra

extra

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra

extra

extra

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

extra

extra

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra

extra

extra

| IV. | Andre investeringer |
| --- | --- |

IV.

extra

extra

extra

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra

extra

| — | Handelskreditter |
| --- | --- |

—

Handelskreditter

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Udlån |
| --- | --- |

—

Udlån

extra

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra

extra

| — | Handelskreditter |
| --- | --- |

—

Handelskreditter

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Udlån |
| --- | --- |

—

Udlån

extra

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| V. | Reserveaktiver |
| --- | --- |

V.

extra

Monetært guld

extra

SDR

extra

Reserve position in the IMF

extra

Udenlandsk valuta

extra

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

extra

| — | Hos monetære myndigheder |
| --- | --- |

—

Hos monetære myndigheder

extra

| — | Hos MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

—

Hos MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| — | Værdipapirer |
| --- | --- |

—

Værdipapirer

extra

| — | Ejerandelsbeviser |
| --- | --- |

—

Ejerandelsbeviser

extra

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra

| — | Finansielle derivater |
| --- | --- |

—

Finansielle derivater

extra

Andre tilgodehavender

extra

Tabel 5

Kvartalsvise nationale bidrag til euroområdets kapitalbalance over for udlandet (7)

| | Aktiver | Passiver | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Direkte investeringer |

Aktiver

Passiver

Netto

I.

extra

I udlandet

extra

| — | Egenkapital og reinvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Egenkapital og reinvesteret indtjening

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

heraf:

Aktiebeholdninger i udenlandske børsnoterede selskaber (markedsværdi)

extra

Aktiebeholdninger i udenlandske ikke-børsnoterede selskaber (bogført værdi)

extra

Memorandumposter:

Aktiebeholdninger i udenlandske børsnoterede selskaber (bogført værdi)

extra

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

I den rapporterende økonomi

extra

| — | Egenkapital og reinvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Egenkapital og reinvesteret indtjening

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

heraf:

Aktiebeholdninger i børsnoterede selskaber i euroområdet (markedsværdi)

extra

Aktiebeholdninger i ikke-børsnoterede selskaber i euroområdet (bogført værdi)

extra

Memorandumposter:

Aktiebeholdninger i børsnoterede selskaber i euroområdet (bogført værdi)

extra

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

extra

| i) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| ii) | Andre sektorer |
| --- | --- |

ii)

Andre sektorer

extra

II.   Porteføljeinvesteringer (8)

Værdipapirer i form af aktier

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

—

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra/intra

—

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra/intra

national

Gældsinstrumenter

extra/intra

national

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

national

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra/intra

national

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra/intra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra/intra

national

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra/intra

national

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra/intra

national

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra/intra

national

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra/intra

national

| III. | Finansielle derivater |
| --- | --- |

III.

extra

extra

extra

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra

extra

extra

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra

extra

extra

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

extra

extra

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra

extra

extra

| IV. | Andre investeringer |
| --- | --- |

IV.

extra

extra

extra

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

extra

extra

| — | Handelskreditter |
| --- | --- |

—

Handelskreditter

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Udlån |
| --- | --- |

—

Udlån

extra

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

extra

extra

| — | Handelskreditter |
| --- | --- |

—

Handelskreditter

extra

extra

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

extra

extra

| — | Udlån |
| --- | --- |

—

Udlån

extra

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

extra

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

extra

extra

| V. | Reserveaktiver |
| --- | --- |

V.

extra

Monetært guld

extra

SDR

extra

Reserve position in the IMF

extra

Udenlandsk valuta

extra

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

extra

| — | Hos monetære myndigheder |
| --- | --- |

—

Hos monetære myndigheder

extra

| — | Hos MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

—

Hos MFI'er (ekskl. centralbanker)

extra

| — | Værdipapirer |
| --- | --- |

—

Værdipapirer

extra

| — | Ejerandelsbeviser |
| --- | --- |

—

Ejerandelsbeviser

extra

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra

| — | Finansielle derivater |
| --- | --- |

—

Finansielle derivater

extra

Andre tilgodehavender

extra

Tabel 6

Statistik over gældsinstrumenter til analyse af euroens internationale rolle som investeringsvaluta (9)

| Euro | Transaktioner i første/anden halvdel af året |
| --- | --- |
| | Aktiver | Passiver |
| Gældsinstrumenter | extra/intra | national |
| — | Obligationer og statsgældsbeviser |

Euro

Transaktioner i første/anden halvdel af året

Aktiver

Passiver

Gældsinstrumenter

extra/intra

national

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra/intra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra/intra

national

Positioner ultimo juni/ultimo december

Aktiver

Passiver

Gældsinstrumenter

extra/intra

national

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra/intra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra/intra

national

US Dollar

Transaktioner i første/anden halvdel af året

Aktiver

Passiver

Gældsinstrumenter

extra/intra

national

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra/intra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra/intra

national

Positioner ultimo juni/ultimo december

Aktiver

Passiver

Gældsinstrumenter

extra/intra

national

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra/intra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra/intra

national

Andre valutaer

Transaktioner i første/anden halvdel af året

Aktiver

Passiver

Gældsinstrumenter

extra/intra

national

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra/intra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra/intra

national

Positioner ultimo juni/ultimo december

Aktiver

Passiver

Gældsinstrumenter

extra/intra

national

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

extra/intra

national

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

extra/intra

national

Tabel 7

Kvartårlige nationale bidrag til betalingsbalancen for euroområdet opdelt geografisk (10)

| | Kredit | Debet | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Løbende poster |
| Varer | Trin 3 | Trin 3 | Trin 3 |
| Tjenesteydelser | Trin 3 | Trin 3 | Trin 3 |
| Løn og formueindkomst | | | |
| Lønninger til ansatte | Trin 3 | Trin 3 | Trin 3 |
| Kapitalindkomst | | | |
| — | Direkte investeringer |

Kredit

Debet

Netto

I.   Løbende poster

Varer

Trin 3

Trin 3

Trin 3

Tjenesteydelser

Trin 3

Trin 3

Trin 3

Løn og formueindkomst

Lønninger til ansatte

Trin 3

Trin 3

Trin 3

Kapitalindkomst

—

Direkte investeringer

Trin 3

Trin 3

Trin 3

| — | Porteføljeinvesteringer |
| --- | --- |

—

Porteføljeinvesteringer

Trin 3

| — | Andre investeringer |
| --- | --- |

—

Andre investeringer

Trin 3

Trin 3

Trin 3

Løbende overførsler

Trin 3

Trin 3

Trin 3

| II. | Kapitalkonto |
| --- | --- |

II.

Trin 3

Trin 3

Trin 3

Nettoaktiver

Nettopassiver

Netto

III.   Finansiel konto

Direkte investeringer

Trin 3

I udlandet

Trin 3

| — | Egenkapital |
| --- | --- |

—

Egenkapital

Trin 3

| — | Reinvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Reinvesteret indtjening

Trin 3

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

Trin 3

I den rapporterende økonomi

Trin 3

| — | Egenkapital |
| --- | --- |

—

Egenkapital

Trin 3

| — | Reinvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Reinvesteret indtjening

Trin 3

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

Trin 3

| — | Porteføljeinvesteringer |
| --- | --- |

—

Trin 3

Værdipapirer i form af aktier

Trin 3

Gældsinstrumenter

Trin 3

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

Trin 3

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

Trin 3

Finansielle derivater

Andre investeringer

Trin 3

Trin 3

Trin 3

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

Trin 3

Trin 3

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

Trin 3

Trin 3

| — | Handelskreditter |
| --- | --- |

—

Handelskreditter

Trin 3

Trin 3

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

Trin 3

Trin 3

| — | Udlån |
| --- | --- |

—

Udlån

Trin 3

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

Trin 3

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

Trin 3

Trin 3

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

Trin 3

Trin 3

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

Trin 3

Trin 3

| — | Handelskreditter |
| --- | --- |

—

Handelskreditter

Trin 3

Trin 3

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

Trin 3

Trin 3

| — | Udlån |
| --- | --- |

—

Udlån

Trin 3

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

Trin 3

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

Trin 3

Trin 3

Reserveaktiver

Tabel 8

Årlige nationale bidrag til euroområdets kapitalbalance over for udlandet opdelt geografisk (11)

| | Aktiver | Passiver | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Direkte investeringer |
| I udlandet | Trin 3 | | |
| — | Egenkapital og reinvesteret indtjening |

Aktiver

Passiver

Netto

I.   Direkte investeringer

I udlandet

Trin 3

—

Egenkapital og reinvesteret indtjening

Trin 3

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

Trin 3

I den rapporterende økonomi

Trin 3

| — | Egenkapital og geninvesteret indtjening |
| --- | --- |

—

Egenkapital og geninvesteret indtjening

Trin 3

| — | Anden kapital |
| --- | --- |

—

Anden kapital

Trin 3

II.   Porteføljeinvesteringer

Værdipapirer i form af aktier

Trin 3

Gældsinstrumenter

Trin 3

| — | Obligationer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

—

Obligationer og statsgældsbeviser

Trin 3

| — | Pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Pengemarkedsinstrumenter

Trin 3

| III. | Finansielle derivater |
| --- | --- |

III.

| IV. | Andre investeringer |
| --- | --- |

IV.

Trin 3

Trin 3

Trin 3

| i) | Monetære myndigheder |
| --- | --- |

i)

Monetære myndigheder

Trin 3

Trin 3

| ii) | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

ii)

Offentlig forvaltning og service

Trin 3

Trin 3

| — | Handelskreditter |
| --- | --- |

—

Handelskreditter

Trin 3

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

Trin 3

| — | Udlån |
| --- | --- |

—

Udlån

Trin 3

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

Trin 3

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

Trin 3

Trin 3

| iii) | MFI'er (ekskl. centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI'er (ekskl. centralbanker)

Trin 3

Trin 3

| iv) | Andre sektorer |
| --- | --- |

iv)

Andre sektorer

Trin 3

Trin 3

| — | Handelskreditter |
| --- | --- |

—

Handelskreditter

Trin 3

| — | Udlån/sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Udlån/sedler og indskud

Trin 3

| — | Udlån |
| --- | --- |

—

Udlån

Trin 3

| — | Sedler og indskud |
| --- | --- |

—

Sedler og indskud

Trin 3

| — | Andre aktiver/passiver |
| --- | --- |

—

Andre aktiver/passiver

Trin 3

| V. | Reserveaktiver |
| --- | --- |

V.

Tabel 9

ECB's geografiske opdeling for kvartalsvise betalingsbalancestrømme og årlige data over kapitalbalancen over for udlandet

| — | Danmark |
| --- | --- |

—

Danmark

| — | Sverige |
| --- | --- |

—

Sverige

| — | Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Det Forenede Kongerige

| — | EU-institutioner (12) |
| --- | --- |

—

EU-institutioner (12)

| — | Andre EU-medlemsstater (dvs. Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet) (13) |
| --- | --- |

—

Andre EU-medlemsstater (dvs. Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet) (13)

| — | Schweiz |
| --- | --- |

—

Schweiz

| — | Canada |
| --- | --- |

—

Canada

| — | USA |
| --- | --- |

—

USA

| — | Japan |
| --- | --- |

—

Japan

| — | Offshore-centre (14) |
| --- | --- |

—

Offshore-centre (14)

| — | Internationale organisationer ekskl. EU-institutionerne (15) |
| --- | --- |

—

Internationale organisationer ekskl. EU-institutionerne (15)

| — | Restpost (16) |
| --- | --- |

—

Restpost (16)

Tabel 10

Territorier, der udgør en del af en medlemsstat i euroområdet, eller lande, der er associeret med en medlemsstat i euroområdet

Territorier, der er en del af euroområdet:

| — | Helgoland: Tyskland |
| --- | --- |

—

Helgoland: Tyskland

| — | De Kanariske Øer, Ceuta og Melilla: Spanien |
| --- | --- |

—

De Kanariske Øer, Ceuta og Melilla: Spanien

| — | Monaco, Guyana, Guadeloupe, Martinique, Réunion, Saint Pierre, Miquelon og Mayotte: Frankrig |
| --- | --- |

—

Monaco, Guyana, Guadeloupe, Martinique, Réunion, Saint Pierre, Miquelon og Mayotte: Frankrig

| — | Madeira, Azorerne: Portugal |
| --- | --- |

—

Madeira, Azorerne: Portugal

| — | Ålandsøerne: Finland. |
| --- | --- |

—

Ålandsøerne: Finland.

Territorier, der er associeret med medlemsstater i euroområdet, som skal inkluderes i udlandet:

| — | Büsingen (ikke Tyskland) |
| --- | --- |

—

Büsingen (ikke Tyskland)

| — | Andorra (hverken Spanien eller Frankrig) |
| --- | --- |

—

Andorra (hverken Spanien eller Frankrig)

| — | De Nederlandske Antiller og Aruba (ikke Nederlandene) |
| --- | --- |

—

De Nederlandske Antiller og Aruba (ikke Nederlandene)

| — | Fransk Polynesien, Ny Kaledonien og Wallis- og Futunaøerne (ikke Frankrig) |
| --- | --- |

—

Fransk Polynesien, Ny Kaledonien og Wallis- og Futunaøerne (ikke Frankrig)

| — | San Marino og Vatikanstaten (ikke Italien). |
| --- | --- |

—

San Marino og Vatikanstaten (ikke Italien).

Tabel 11

Liste over offshore-centre i ECB's geografiske opdeling for kvartalsvise betalingsbalancestrømme og årlige data for kapitalbalancen over for udlandet

| ISO-koder | Eurostat + OECD
  Offshore-centre |
| --- | --- |
| AD | Andorra |
| AG | Antigua og Barbuda |
| AI | Anguilla |
| AN | Nederlandske Antiller |
| BB | Barbados |
| BH | Bahrain |
| BM | Bermuda |
| BS | Bahamas |
| BZ | Belize |
| CK | Cookøerne |
| DM | Dominica |
| GD | Grenada |
| GG | Guernsey |
| GI | Gibraltar |
| HK | Hongkong |
| IM | Isle of Man |
| JE | Jersey |
| JM | Jamaica |
| KN | Saint Kitts und Nevis |
| KY | Caymanøerne |
| LB | Libanon |
| LC | Saint Lucia |
| LI | Liechtenstein |
| LR | Liberia |
| MH | Marshalløerne |
| MS | Montserrat |
| MV | Maldiverne |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PH | Filippinerne |
| SG | Singapore |
| TC | Turks- og Caicosøerne |
| VC | Saint Vincent og Grenadinerne |
| VG | Britiske Jomfruøe |
| VI | Amerikanske Jomfruøer |
| VU | Vanuatu |
| WS | Samoa |

ISO-koder

Eurostat + OECD

Offshore-centre

AD

Andorra

AG

Antigua og Barbuda

AI

Anguilla

AN

Nederlandske Antiller

BB

Barbados

BH

Bahrain

BM

Bermuda

BS

Bahamas

BZ

Belize

CK

Cookøerne

DM

Dominica

GD

Grenada

GG

Guernsey

GI

Gibraltar

HK

Hongkong

IM

Isle of Man

JE

Jersey

JM

Jamaica

KN

Saint Kitts und Nevis

KY

Caymanøerne

LB

Libanon

LC

Saint Lucia

LI

Liechtenstein

LR

Liberia

MH

Marshalløerne

MS

Montserrat

MV

Maldiverne

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PH

Filippinerne

SG

Singapore

TC

Turks- og Caicosøerne

VC

Saint Vincent og Grenadinerne

VG

Britiske Jomfruøe

VI

Amerikanske Jomfruøer

VU

Vanuatu

WS

Samoa

Tabel 12

Liste over internationale organisationer (17) i ECB's geografiske opdeling af kvartalsvise betalingsbalancestrømme og årlige data for kapitalbalancen over for udlandet

1.   EU-institutioner

1.1.   Større EU-institutioner, -organer og -organismer (ekskl. ECB)

EIB (Den Europæiske Investeringsbank)

Europa-Kommissionen

EUF (Den Europæiske Udviklingsfond)

EIF (Den Europæiske Investeringsfond)

1.2.   Andre EU-institutioner, -organer og -organismer, der er dækket af det almindelige budget

Europa-Parlamentet

Rådet for Den Europæiske Union

De Europæiske Fællesskabers Domstol

Revisionsretten

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

Regionsudvalget

Andre EU-institutioner, -organer og organismer

2.   Internationale organisationer

2.1.   Internationale monetære organisationer

IMF (Den Internationale Valutafond)

BIS (Den Internationale Betalingsbank)

2.2.   Internationale ikke-monetære organisationer

2.2.1.   Større organisationer inden for De Forenede Nationer

WTO (Verdenshandelsorganisationen)

IBRD (Den Internationale Bank for Genopbygning og Udvikling)

IDA (Den Internationale Sammenslutning for Økonomisk Udvikling)

2.2.2.   Andre organisationer inden for De Forenede Nationer

UNESCO (De Forenede Nationers Organisation for Undervisningsmæssige, Videnskabelige og Kulturelle Spørgsmål)

FAO (De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation)

WHO (Verdenssundhedsorganisationen)

IFAD (Den Internationale Fond for Landbrugsudvikling)

IFC (Den Internationale Finansieringsinstitution)

MIGA (Agenturet for Multilaterale Investeringsgarantier)

UNICEF (FN's Børnefond)

UNHCR (FN's Højkommissariat for Flygtninge)

UNRWA (FN's Hjælpeorganisation til støtte for Palæstinaflygtninge)

IAEA (Det Internationale Atomenergiagentur)

ILO (Den Internationale Arbejdsorganisation)

ITU (Den Internationale Telekommunikationsunion)

2.2.3.   Andre større internationale institutioner, organer og organismer (ekskl. ECB)

OECD (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling)

IADB (Den Interamerikanske Udviklingsbank)

AfDB (Den Afrikanske Udviklingsbank)

AsDB (Den Asiatiske Udviklingsbank)

EBRD (Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling)

IIC (Det Interamerikanske Investeringsselskab)

NIB (Den Nordiske Investeringsbank)

IBEC (Den Internationale Bank for Økonomisk Samarbejde)

IIB (Den Internationale Investeringsbank)

CDB (Den Caribiske Udviklingsbank)

AMF (Den Arabiske Valutafond)

BADEA (Den Arabiske Bank for Økonomisk Udvikling i Afrika)

CASDB (De Centralafrikanske Staters Udviklingsbank)

Den Afrikanske Udviklingsfond

Den Asiatiske Udviklingsfond

Fonds spécial unifié de développement

CABEI (Den Centralamerikanske Bank for Økonomisk Integration)

ADC (Andean Development Corporation)

2.2.4.   Andre internationale organisationer

NATO (Atlantpagtorganisationen)

Europarådet

ICRC (Den internationale Røde Kors Komité)

ESA (Den Europæiske Rumorganisation)

EPO (Den Europæiske Patentmyndighed)

EUROCONTROL (Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed)

EUTELSAT (Den Europæiske Telekommunikationssatellitorganisation)

INTELSAT (Den Internationale Telekommunikationssatellitorganisation)

EBU/UER (Den Europæiske Radiounion)

EUMETSAT (Den Europæiske Organisation for Udnyttelsen af Meteorologiske Satellitter)

ESO (Det Europæiske Sydlige Observatorium)

ECMWF (Det Europæiske Center for Mellemlange Vejrprognoser)

EMBL (Det Europæiske Molekylærbiologiske Laboratorium)

CERN (Det Fælles Atomforskningscenter)

IOM (Den Internationale Migrationsorganisation)

Tabel 13

Oversigt over krav og frister

| Post | 1. referenceperiode(r) | 1. overførsel/tidsfrist | Relevante bestemmelser i denne henstilling og i retningslinje ECB/2004/15 |
| --- | --- | --- | --- |
| Geografisk opdeling (minus andre investeringsinstrumenter) | | | (Retn.) art. 2, stk. 4, (Henst.) bilag IV, afsnit 2 |
| Kvartårlig betalingsbalance | Q1 2003 til Q1 2004 | Ultimo juni 2004 | (Henst.) bilag III, tabel 7 |
| Årlig kapitalbalance over for udlandet | 2002 og 2003 | Ultimo september 2004 | (Henst.) bilag III, tabel 8 |
| Geografisk opdeling af andre investeringsinstrumenter | | | (Retn.) art. 2, stk. 4, (Henst.) bilag IV, afsnit 2 |
| Kvartårlig betalingsbalance | Q1 2004 til Q2 2005 | Ultimo september 2005 | (Henst.) bilag III, tabel 7 |
| Årlig kapitalbalance over for udlandet | 2003 og 2004 | Ultimo september 2005 | (Henst.) bilag III, tabel 8 |
| Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet | Q4 2003 til Q3 2004 | Ultimo december 2004 | (Retn.) art. 3, stk. 4 |
| Porteføljeinvesteringer s-b-s | | | |
| Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet | Q4 2007 position | Ultimo marts 2008 | (Retn.) art. 2, stk. 6 |
| Årlig kapitalbalance over for udlandet | 2007 | Ultimo september 2008 | (Retn.) art. 2, stk. 6 |
| Porteføljeinvesteringsaktiver (intra) opdelt på udstedersektor | | | (Retn.) art. 2, stk. 3 |
| Månedlig betalingsbalance | januar til april 2006 | juni 2006 | (Henst.) bilag III, tabel 1 |
| Kvartårlig betalingsbalance | Q12006 | Ultimo juni 2006 | (Henst.) bilag III, tabel 2 |
| Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet | Q4 2005 og Q1 2006 | Ultimo juni 2006 | (Henst.) bilag III, tabel 4-5 |
| Årlig kapitalbalance over for udlandet | 2005 | Ultimo september 2006 | (Henst.) bilag III, tabel 4-5 |
| Udenlandske direkte investeringer, yderligere opdelt på grundlag af værdiansættelse af egenkapitalen | | | (Henst.) bilag IV, afsnit 1.3 |
| Årlig kapitalbalance over for udlandet | 2004 og 2005 | Ultimo september 2006 | (Henst.) bilag III, tabel 5 og bilag IV, tabel 1 |
| Opdelte lån/indskud | | | |
| Månedlig betalingsbalance | januar og februar 2004 | april 2004 | (Henst.) bilag III, tabel 1 |
| Kvartårlig betalingsbalance | Q12004 | Ultimo juni 2004 | (Henst.) bilag III, tabel 2 |
| Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet | Q4 2003 til Q3 2004 | Ultimo december 2004 | (Henst.) bilag III, tabel 4 |
| Årlig kapitalbalance over for udlandet | 2003 | Ultimo september 2004 | (Henst.) bilag III, tabel 5 |
| Gældsinstrumenter opdelt efter valuta (euro/andre valutaer) | | | (Retn.) art. 3, stk. 6 |
| 6-måneders transaktioner | juli-december 2004 | Ultimo juni 2005 | (Henst.) bilag III, tabel 6 |
| Positioner ultimo juni/ultimo december | 2004 | Ultimo juni 2005 | (Henst.) bilag III, tabel 6 |
| Gældsinstrumenter opdelt efter valuta (euro/US-dollar/andre valutaer) | | | (Retn.) art. 3, stk. 6 |
| 6-måneders transaktioner | juli-december 2007 | Ultimo juni 2008 | (Henst.) bilag III, tabel 6 |
| Positioner ultimo juni/ultimo december | 2007 | Ultimo juni 2008 | (Henst.) bilag III, tabel 6 |

Post

1. referenceperiode(r)

1. overførsel/tidsfrist

Relevante bestemmelser i denne henstilling og i retningslinje ECB/2004/15

Geografisk opdeling (minus andre investeringsinstrumenter)

(Retn.) art. 2, stk. 4, (Henst.) bilag IV, afsnit 2

Kvartårlig betalingsbalance

Q1 2003 til Q1 2004

Ultimo juni 2004

(Henst.) bilag III, tabel 7

Årlig kapitalbalance over for udlandet

2002 og 2003

Ultimo september 2004

(Henst.) bilag III, tabel 8

Geografisk opdeling af andre investeringsinstrumenter

(Retn.) art. 2, stk. 4, (Henst.) bilag IV, afsnit 2

Kvartårlig betalingsbalance

Q1 2004 til Q2 2005

Ultimo september 2005

(Henst.) bilag III, tabel 7

Årlig kapitalbalance over for udlandet

2003 og 2004

Ultimo september 2005

(Henst.) bilag III, tabel 8

Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet

Q4 2003 til Q3 2004

Ultimo december 2004

(Retn.) art. 3, stk. 4

Porteføljeinvesteringer s-b-s

Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet

Q4 2007 position

Ultimo marts 2008

(Retn.) art. 2, stk. 6

Årlig kapitalbalance over for udlandet

2007

Ultimo september 2008

(Retn.) art. 2, stk. 6

Porteføljeinvesteringsaktiver (intra) opdelt på udstedersektor

(Retn.) art. 2, stk. 3

Månedlig betalingsbalance

januar til april 2006

juni 2006

(Henst.) bilag III, tabel 1

Kvartårlig betalingsbalance

Q12006

Ultimo juni 2006

(Henst.) bilag III, tabel 2

Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet

Q4 2005 og Q1 2006

Ultimo juni 2006

(Henst.) bilag III, tabel 4-5

Årlig kapitalbalance over for udlandet

2005

Ultimo september 2006

(Henst.) bilag III, tabel 4-5

Udenlandske direkte investeringer, yderligere opdelt på grundlag af værdiansættelse af egenkapitalen

(Henst.) bilag IV, afsnit 1.3

Årlig kapitalbalance over for udlandet

2004 og 2005

Ultimo september 2006

(Henst.) bilag III, tabel 5 og bilag IV, tabel 1

Opdelte lån/indskud

Månedlig betalingsbalance

januar og februar 2004

april 2004

(Henst.) bilag III, tabel 1

Kvartårlig betalingsbalance

Q12004

Ultimo juni 2004

(Henst.) bilag III, tabel 2

Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet

Q4 2003 til Q3 2004

Ultimo december 2004

(Henst.) bilag III, tabel 4

Årlig kapitalbalance over for udlandet

2003

Ultimo september 2004

(Henst.) bilag III, tabel 5

Gældsinstrumenter opdelt efter valuta (euro/andre valutaer)

(Retn.) art. 3, stk. 6

6-måneders transaktioner

juli-december 2004

Ultimo juni 2005

(Henst.) bilag III, tabel 6

Positioner ultimo juni/ultimo december

2004

Ultimo juni 2005

(Henst.) bilag III, tabel 6

Gældsinstrumenter opdelt efter valuta (euro/US-dollar/andre valutaer)

(Retn.) art. 3, stk. 6

6-måneders transaktioner

juli-december 2007

Ultimo juni 2008

(Henst.) bilag III, tabel 6

Positioner ultimo juni/ultimo december

2007

Ultimo juni 2008

(Henst.) bilag III, tabel 6

---

(1)

»extra«— betyder transaktioner med residenter uden for euroområdet (for porteføljeinvesteringsaktiver og relateret indkomst henviser »extra« til udsteders hjemsted)

»intra«— betyder transaktioner mellem forskellige medlemsstater i euroområdet

»national«— betyder alle grænseoverskridende transaktioner udført af residenter i en deltagende medlemsstat (anvendes kun i forbindelse med passiver for porteføljeinvesteringskonti og nettobalancen for finansielle derivater).

(2)  Sektoropdeling baseret på: i) indehavere i euroområdet af extra-euroområde porteføljeinvesteringsaktiver, og ii) udstedere i euroområdet af intra-euroområde-porteføljeinvesteringsaktiver og -porteføljeinvesteringspassiver.

(3)

»extra« betyder transaktioner med residenter uden for euroområdet (for porteføljeinvesteringsaktiver og relateret indkomst henviser »extra« til udsteders hjemsted)

»intra« betyder transaktioner mellem forskellige medlemsstater i euroområdet

»national« betyder alle grænseoverskridende transaktioner udført af residenter i en deltagende medlemsstat (anvendes kun i forbindelse med passiver for porteføljeinvesteringskonti og nettobalancen for finansielle derivater).

(4)  Sektoropdeling baseret på: i) indehavere i euroområdet af extra-euroområde porteføljeinvesteringsaktiver, og ii) udstedere i euroområdet af intra-euroområde-porteføljeinvesteringsaktiver og -porteføljeinvesteringspassiver.

(5)

»extra«: betyder positioner over for residenter uden for euroområdet (i forbindelse med porteføljeinvesteringsaktiver henvises der til udstederens hjemsted)

»intra«: betyder positioner mellem forskellige medlemsstater i euroområdet

»national« betyder samtlige grænseoverskridende positioner foretaget af residenter i en deltagende medlemsstat (anvendes kun i forbindelse med passiver for porteføljeinvesteringer og nettobalancen for finansielle derivater).

(6)  Sektoropdeling baseret på: i) indehavere i euroområdet af extra-euroområde porteføljeinvesteringsaktiver, og ii) udstedere i euroområdet af intra-euroområde porteføljeinvesteringsaktiver og porteføljeinvesteringspassiver.

(7)

»extra«: betyder positioner over for residenter uden for euroområdet (i forbindelse med porteføljeinvesteringsaktiver henvises der til udstederens hjemsted)

»intra«: betyder positioner mellem forskellige medlemsstater i euroområdet.

»national«: betyder samtlige grænseoverskridende positioner foretaget af residenter i en deltagende medlemsstat (anvendes kun i forbindelse med passiver for porteføljeinvesteringer og nettobalancen for finansielle derivater).

(8)  Sektoropdeling baseret på: i) indehavere i euroområdet af extra-euroområde porteføljeinvesteringsaktiver, og ii) udstedere i euroområdet af intra-euroområde porteføljeinvesteringsaktiver og porteføljeinvesteringspassiver.

(9)

»extra« betyder transaktioner/positioner over for residenter uden for euroområdet (i forbindelse med porteføljeinvesteringsaktiver og relateret indkomst henviser »extra« til udstederens hjemsted)

»intra« betyder transaktioner/positioner mellem forskellige medlemsstater i euroområdet

»national« betyder samtlige grænseoverskridende transaktioner/positioner for residenter i en deltagende medlemsstat (anvendes kun i forbindelse med passiver for porteføljeinvesteringer og nettobalancen for finansielle derivater).

(10)  Trin 3 henviser til den geografiske opdeling som vist i tabel 9.

(11)  Trin 3 henviser til den geografiske opdeling som vist i tabel 9.

(12)  Jf. sammensætningen i tabel 12. Der kræves ikke individuel opdeling.

(13)  Der kræves ikke individuel opdeling.

(14)  Kun obligatorisk for betalingsbalancens finansielle konto, posten for relateret indtjening og kapitalbalancen over for udlandet. Strømme fra anfordringskonti (ekskl. indtægter) i forhold til offshore-centre kan indberettes separat eller, uden separat angivelse, under restposter. Jf. sammensætningen i tabel 11 Der kræves ikke individuel opdeling.

(15)  Jf. sammensætningen i tabel 12. Der kræves ikke individuel opdeling.

(16)  Beregnet som rest (beløbene, der svarer til ovennævnte modparter medregnes ikke i det samlede nationale bidrag til posten betalingsbalancen/kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet).

(17)  Baseret på Europa-Kommissionens (Eurostats) BoP-vademecum.

---

BILAG IV

PRINCIPPER OG DEFINITIONER, DER SKAL ANVENDES I BETALINGSBALANCESTATISTIK, STATISTIK OVER KAPITALBALANCEN OVER FOR UDLANDET OG OPGØRELSEN AF INTERNATIONALE VALUTARESERVER

Med henblik på at opbygge relevante aggregerede statistikker, der viser stillingen over for udlandet for euroområdet, er der opstillet principper og definitioner inden for betalingsbalancestatistik (de løbende poster, kapitalposterne og den finansielle konto), statistik over kapitalbalancen over for udlandet og opgørelse af internationale valutareserver. Disse principper og definitioner er baseret på den såkaldte »Implementation Package« (juli 1996) og yderligere dokumenter godkendt af Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank (ECB). Gældende internationale standarder, såsom IMF's 5. betalingsbalancemanual og IMF/Den Internationale Betalingsbanks (BIS) format over internationale valutareserver og likviditet i fremmed valuta, er blevet anvendt som referenceramme i udformningen af disse principper og definitioner. De vigtigste harmoniseringsforslag er angivet nedenfor, i overensstemmelse med ECB's metodologiske noter i forbindelse med »betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet (inkl. reserver)«, som offentliggjort på ECB's hjemmeside: http://www.ecb.int. Yderligere retningslinjer kan findes i kapitel 2 og 3 i ECB's publikation European Union Balance of payments/international investment position statistics methods (BOP-bogen), som revideres årligt og offentliggøres både på hjemmesiden og som papirudgave.

1.   Principper for og definitioner af udvalgte poster

1.1.   Formueindkomst (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.4)

Formueindkomst inkluderer indtægter, der hidrører fra en indehaver, der er resident i euroområdet, af et finansielt aktiv uden for euroområdet (kredit) og parallelt hermed indkomster, der hidrører fra finansielle aktiver inden for euroområdet (debet), der ejes af residenter uden for euroområdet. Gevinster og tab på (kapital-)beholdninger, hvor disse selvstændigt kan bestemmes, klassificeres ikke som formueindkomst, men som ændringer i værdien af investeringen på grund af udviklingen i markedskurser.

Formueindkomst omfatter indtægter fra direkte investeringer, porteføljeinvesteringer og andre investeringer samt fra Eurosystemets reserveaktiver. Dog er nettostrømme forbundet med rentederivater opgjort i de finansielle poster under »finansielle derivater«. Reinvesterede indtjeninger er opgivet under »direkte formueindkomst«. Disse defineres som den direkte investors andel af de samlede konsoliderede indtægter, som hidrører fra enhedens direkte investering i den pågældende referenceperiode (efter skat, renter og nedskrivninger), fratrukket udbytte, der er forfalden til betaling i referenceperioden, selvom udbyttet vedrører indtægter, der er tjent i tidligere perioder.

Kravene til de månedlige og kvartalsvise betalingsbalancedata er stort set identiske med IMF's Standardkomponenter som defineret i BPM5. Den væsentligste forskel er, at ECB ikke kræver en opdeling af direkte formueindkomst fra aktier på udloddet og tilbageholdt overskud.

Indtægter af renter registreres efter optjeningstidspunkt (dette kræves ikke for månedsdataene). Udbytter registreres pr. den dato, på hvilken de kommer til udbetaling. Reinvesteret indtjening skal registreres i den periode, hvor den indtjenes.

1.2.   Kapitalposterne (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.6)

Kapitalposterne omfatter kapitaloverførsler samt køb/salg af ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver. Løbende overførsler skal indgå i de løbende poster. Kapitaloverførsler består af: i) overførsler af ejerskab af anlægsaktiver, ii) overførsler af midler, der er forbundet med eller betinget af køb eller salg af anlægsaktiver, og iii) ophævelse af kreditorers forpligtelser uden modydelse. Kapitaloverførsler kan være i form af kontanter eller i konkrete ydelser (såsom gældseftergivelse). Sondringen mellem løbende overførsler og kapitaloverførsler ligger, i praksis, i det modtagende lands anvendelse af overførslen. Køb/salg af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver omfatter hovedsageligt immaterielle aktiver, såsom patenter og andre kontrakter, som kan overdrages. Kun køb/salg af sådanne aktiver, men ikke deres anvendelse, skal registreres i denne post i kapitalposterne.

Mens IMF's standard-komponenter for kapitalposterne indeholder en sektoropdeling i posterne »offentlig forvaltning og service« og »andre sektorer« (med en yderligere opdeling herefter), opstiller ECB kun kapitalposterne med samlede beløb uden opdeling.

1.3.   Direkte investeringer (se også BOP-bogen, afsnit 3.7)

Direkte investeringer er en kategori af internationale investeringer, der afspejler målsætningen for en enhed i ét økonomisk område om at opnå en varig interesse i en virksomhed i et andet økonomisk område. I overensstemmelse med internationale standarder (IMF) finder kriteriet om 10 % ejerskab anvendelse for at udlede eksistensen af en direkte investeringsrelation, dvs. en varig interesse for så vidt angår euroområdets betalingsbalance/kapitalbalancen over for udlandet. På baggrund af dette kriterium kan der bestå en direkte investeringsrelation mellem en række forbundne virksomheder, uanset om forbindelserne indebærer en enkelt kæde eller en række kæder. Det kan omfatte en direkte investeringsvirksomheds datterselskaber, datter-datterselskaber eller associerede selskaber. Når den direkte investering er etableret, registreres alle efterfølgende finansielle strømme/beholdninger mellem de relaterede enheder som direkte investeringstransaktioner/positioner (1).

Ifølge IMF's standarder og Eurostat/OECD's retningslinjer, registreres direkte investeringsrelationer for euroområdet ved anvendelse af »retningsprincippet«, der antyder, at de finansielle transaktioner mellem euroområdets residente direkte investorer og direkte investeringsselskaber uden for euroområdet klassificeres som »direkte investeringer i udlandet«. Symmetrisk hermed opgøres de finansielle transaktioner mellem residente direkte investeringsselskaber i euroområdet og direkte investorer uden for euroområdet i euroområdets betalingsbalance under posten for »direkte investeringer i den rapporterende økonomi«.

Direkte investeringer omfatter aktiekapital, reinvesteret indtjening og »anden kapital« i forbindelse med forskellige koncerninterne gældsoperationer. Aktiekapital omfatter aktier i filialer såvel som alle aktieandele i datterselskaber og associerede selskaber. Reinvesteret indtjening omfatter modposteringen for den direkte investors andel af indtjeningen, der ikke er udbetalt som udbytte af datterselskaber eller associerede selskaber, og indtjeninger fra filialer, der ikke er betalt til den direkte investor, og som er registreret under posten »formueindkomst«. »Anden kapital« omfatter alle finansielle operationer mellem associerede selskaber (lån og udlån af kapital) – herunder gældspapirer og leverandørkreditter (dvs. handelskreditter) – mellem direkte investorer og datterselskaber, filialer og associerede selskaber.

Med hensyn til værdiansættelsen af direkte investeringsbeholdninger er den internationalt anbefalede tilgang at anvende markedspriser. Denne tilgang anvendes ved værdiansættelse af egenkapitalen i børsnoterede direkte investeringsselskaber. I modsætning hertil værdiansættes egenkapitalen i ikke-børsnoterede direkte investeringsselskaber på grundlag af den bogførte værdi ved brug af en fælles definition, der omfatter følgende regnskabsposter:

| (i) | indbetalt aktiekapital (ekskl. egne aktier og inkl. overskudsfonde) |
| --- | --- |

(i)

indbetalt aktiekapital (ekskl. egne aktier og inkl. overskudsfonde)

| (ii) | alle typer reserver (inkl. investeringsstøtte, når disse ifølge retningslinjer for regnskab betragtes som selskabets reserver), og |
| --- | --- |

(ii)

alle typer reserver (inkl. investeringsstøtte, når disse ifølge retningslinjer for regnskab betragtes som selskabets reserver), og

| (iii) | ikke-distribuerede overskud modregnet tab (inkl. årets resultat) |
| --- | --- |

(iii)

ikke-distribuerede overskud modregnet tab (inkl. årets resultat)

Som memorandumposter kræves også den bogførte værdi af aktiebeholdningen i børsnoterede direkte investeringsselskaber, opgjort ved brug af den samme fælles definition.

Det fælles arbejde udført af ECB/Kommissionen (Eurostat) i Arbejdsgruppen om Direkte Udenlandske Investeringer (Task Force on Foreign Direct Investment) førte til en henstilling om at harmonisere metodologi og praksis på tværs af medlemsstaterne. En oversigt over de vigtigste henstillinger fremgår af tabel 1.

1.4.   Porteføljeinvesteringer (se også BOP-bogen, afsnit 3.8)

Euroområdets porteføljeinvesteringer omfatter: i) aktier og ii) gældsbeviser i form af obligationer og andre gældspapirer og pengemarkedsinstrumenter, medmindre de falder ind under kategorien direkte investeringer eller reserveaktiver. Finansielle derivater samt repo-forretninger og securities lending-arrangementer indgår ikke i porteføljeinvesteringerne.

Posten for »aktier« omfatter alle instrumenter, som repræsenterer fordringer på restformuen i et registreret selskab, efter at alle kreditorers krav er opfyldt. Aktier, præferenceaktier, udbyttegivende aktier og tilsvarende dokumenter indikerer ejerandele. Transaktioner/beholdninger af andele i investeringsforeninger, f.eks. investeringsfonde, er også medtaget i denne kategori.

Obligationer og andre gældsbeviser er værdipapirer, der er udstedt med en oprindelig løbetid på over et år, som normalt giver indehaveren i) ubetinget ret til en fast pengeindkomst eller en kontraktligt fastsat variabel pengeindkomst (idet betalingen af rente er uafhængig af debitors indtjening), ii) ubetinget ret til at modtage et fast beløb som afdrag af hovedstol på en eller flere nærmere angivne datoer.

Pengemarkedsinstrumenter er i modsætning til obligationer og andre gældsbeviser værdipapirer udstedt med en oprindelig løbetid på et år eller derunder. De giver normalt indehaveren ubetinget ret til at modtage en angivet, fast sum penge på en fastsat dato. Disse instrumenter handles normalt til underkurs på organiserede markeder; underkursen er afhængig af renten og restløbetiden.

Rapporten fra Arbejdsgruppen om Dataindsamlingssystemer for Porteføljeinvesteringer (Task Force on Portfolio Investment Data Collection Systems) blev efterfulgt af nationale gennemførlighedsstudier vedrørende muligheden for indsamling af data på grundlag af security-by-security-rapportering i hele euroområdet. Disse studier blev udført af de daværende 15 medlemsstater i Den Europæiske Union og mundede ud i en aftale om at indsamle, som et minimum kvartalsvis, data for kvartårlige porteføljeinvesteringsbeholdninger i euroområdet, værdipapir for værdipapir. Denne aftale fastlagde fire gyldige modeller til udarbejdelse af porteføljeinvesteringsstatistik, som vist i tabellen i bilag VII.

For opdelingen af porteføljeinvesteringer på passivsiden for euroområdet efter sektor, er kravene med hensyn til data for kapitalbalancen over for udlandet de samme som for betalingsbalancestrømmene.

Registreringen af porteføljeinvesteringstransaktioner i euroområdets betalingsbalance finder sted, når euroområdets kreditorer eller debitorer bogfører deres fordring eller forpligtelse. Transaktionerne registreres til den effektive pris, der er modtaget eller betalt, fratrukket provision og omkostninger. Således er de påløbne renter fra den sidste rentebetaling inkluderet, hvis det drejer sig om værdipapirer med kuponrenter, og for værdipapirer til underkurs inkluderes akkumulerede renter siden udstedelsen. For den kvartalsvise finansielle konto i betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet kræves posteringer for påløbne renter; posterne i den månedlige betalingsbalance behandles på tilsvarende måde; disse registreringer i den kvartalsvise (og månedlige) finansielle konto kræver modsvarende posteringer på den pågældende konto for formueindkomster.

1.5.   Finansielle derivater (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.9)

Finansielle derivater er finansielle instrumenter, som knyttes til et specifikt finansielt instrument, indikator eller råvare, og gennem hvilke specifikke finansielle risici kan handles på de finansielle markeder selvstændigt. Transaktioner vedrørende finansielle derivater behandles som særskilte transaktioner, og ikke som integrerende dele af værdien af de underliggende transaktioner, som de kan være knyttet til.

Transaktioner og positioner i optioner, futures, swaps, valutaterminsforretninger, kreditderivater og inkorporerede derivater indgår i betalingsbalancen, opgørelsen af internationale valutareserver og kapitalbalancen over for udlandet. Af praktiske årsager behandles inkorporerede derivater og de underliggende instrumenter, som de er knyttet til, ikke særskilt.

I overensstemmelse med den seneste internationale aftale registreres nettostrømme, der vedrører rentederivater, som finansielle derivater og ikke som formueindkomst. Klassifikationen af specifikke instrumenter af kreditderivater skal afgøres fra sag til sag.

De første marginbetalinger betragtes som ændringer i indskud og skal, for så vidt de kan identificeres, registreres under »andre investeringer«. Behandlingen af løbende marginindbetalinger afhænger af, hvilken type marginbetaling der er tale om: i princippet betragtes optionslignende løbende marginbetalinger som ændringer i indskud og skal, for så vidt de kan identificeres, registreres under »andre investeringer«. Futureslignende løbende marginbetalinger betragtes i princippet som transaktioner i derivater og registreres under posten »finansielle derivater«.

Ved optioner registreres den samlede præmie (dvs. købs-/salgsprisen for optionerne samt det underliggende servicegebyr).

Værdiansættelsen af finansielle derivater skal ske til den aktuelle genanskaffelsesværdi.

Registreringen af transaktioner i de finansielle derivater finder sted, når kreditorer og debitorer i euroområdet bogfører deres fordring eller forpligtelse. På grund af praktiske problemer i opdelingen af aktiv- og passivstrømme i forbindelse med nogle finansielle derivater, registreres alle finansielle derivative transaktioner i euroområdets betalingsbalance på nettobasis. Aktiv- og passivpositioner vedrørende finansielle derivater i statistikker over kapitalbalancen over for udlandet opgøres efter bruttoværdier, med undtagelse af de finansielle derivater, der falder ind under kategorien reserveaktiver, som registreres på nettobasis.

1.6.   Andre investeringer (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.10)

Andre investeringer defineres som en restkategori, der omfatter alle finansielle transaktioner, som ikke er indeholdt i posterne direkte investeringer, porteføljeinvesteringer, finansielle derivater eller reserveaktiver.

Andre investeringer omfatter handelskreditter, udlån, sedler samt indskud og andre aktiver/andre passiver. Det omfatter tillige modposteringer for periodiserede indtægter på instrumenter, der klassificeres under andre investeringer.

Handelskreditter omfatter fordringer eller forpligtelser opstået som følge af kredit ydet direkte af leverandører eller købere i euroområdet, henholdsvis for vare- og tjenestetransaktioner og forudbetalinger for produkter under fremstilling (eller bestilt produktion) i tilknytning til sådanne transaktioner.

Udlån/sedler samt indskud omfatter transaktioner/beholdninger i følgende finansielle instrumenter: udlån, dvs. finansielle aktiver, der er opstået på baggrund af kreditorers (långivers) direkte udlån til en debitor (låntager) gennem en aftale, i hvilken långiver enten ikke modtager nogen sikkerhed eller modtager et ikke-negotiabelt dokument eller instrument, forretninger af repo-typen, sedler samt indskud. Dette indbefatter bl.a. udlån til finansiering af handel, andre lån og forskudsbetalinger (inkl. pant i fast ejendom) og finansiel leasing. Sondringen mellem »udlån« og »sedler og indskud« er baseret på låntagers karakter. Dette betyder at, penge, som er ydet af den pengebesiddende sektor i euroområdet til banker uden for euroområdet, på aktivsiden, skal klassificeres som »indskud« og penge, som er ydet af den pengebesiddende sektor til ikke-banker uden for euroområdet (f.eks. institutionelle enheder, som ikke er banker) skal klassificeres som »lån«. På passivsiden skal penge modtaget af ikke-banker i euroområdet (f.eks. ikke-MFI'er) altid klassificeres som »lån«. Endelig betyder denne sondring, at alle transaktioner, som involverer MFI'er i euroområdet og udenlandske banker altid skal klassificeres som »indskud«.

Alle forretninger af repo-typen, f.eks. genkøbsaftaler, sell/buy-back-forretninger og securities lending-arrangementer (med udveksling af kontanter som sikkerhed), behandles i euroområdets betalingsbalance/kapitalbalance over for udlandet som lån med sikkerhedsstillelse og ikke som direkte køb/salg af værdipapirer og opgøres under »andre investeringer« inden for den sektor, som residenten i euroområdet, der gennemfører forretningen, tilhører. Formålet med denne behandling, som også er i overensstemmelse med regnskabspraksis for banker og andre finansielle selskaber, er at give et bedre billede af den økonomiske begrundelse, der ligger til grund for disse finansielle instrumenter.

Andre aktiver/andre passiver omfatter alle poster, der ikke er handelskreditter, udlån eller sedler samt indskud.

Euroområdets sektor »Eurosystemet« under »andre investeringer« omfatter Eurosystemets nettopositioner med ikke-deltagende medlemsstaters nationale centralbanker (NCB'er) i forbindelse med TARGET-systemet. De fælles balancer/konti i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), som er denomineret i euro, svarer til bevægelserne i nostro/vostro-kontiene for de monetære finansielle institutioner (MFI'er), og således rapporteres de til ECB på nettobasis under passiver.

Principperne for »overgang af ejendomsret«, »afviklingstidspunkt« og »betalingstidspunkt« er alle i overensstemmelse med IMF's standarder.

Sammenlignet med Standard Components som defineret i BPM5 er der en forskel i opdelingsformen (dvs. med sektor som første prioritet). Denne sektoropdeling er imidlertid forenelig med opdelingen i BPM5, hvor instrumenter har prioritet. For dataene i den månedlige betalingsbalance kræves en sondring mellem kort- og langfristede strømme i MFI-sektoren. Som i BPM5 skelnes der mellem på den ene side valuta og indskud og på den anden side udlån og andre investeringer.

1.7.   Reserveaktiver (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.11)

Euroområdets reserveaktiver består af Eurosystemets reserveaktiver, dvs. ECB's og NCB'ernes reserveaktiver.

Reserveaktiverne skal i) være underlagt den relevante monetære myndigheds kontrol i Eurosystemet eller en NCB og ii) være yderst likvide, omsættelige og kreditværdige fordringer, der indehaves af Eurosystemet over for residenter uden for euroområdet og er denomineret i andre valutaer end euroen, samt guld, reservestilinger i IMF eller særlige trækningsrettigheder (SDR).

Denne definition udelukker udtrykkeligt fordringer i fremmed valuta over for residenter i euroområdet, og fordringer i euro over for residenter uden for euroområdet fra at blive betragtet som reserveaktiver både på nationalt niveau og for euroområdet. På samme måde er den statslige forvaltning og services og/eller finansministeriernes valutapositioner ikke omfattet af definitionen af reserveaktiver for euroområdet i overensstemmelse med de institutionelle bestemmelser i traktaten om De Europæiske Fællesskaber.

ECB's reserveaktiver er de aktiver, som er slået sammen i overensstemmelse med artikel 30 i statutten om ESCB og betragtes således som værerende underlagt ECB's direkte og effektive kontrol. Så længe overgang af ejendomsret ikke finder sted, er reserveaktiver, der indehaves af NCB'erne, under disses direkte og effektive kontrol og behandles som reserveaktiver for hver enkel NCB.

Opstillingen af Eurosystemets reservetransaktioner over for udlandet viser et samlet tal for de månedlige transaktioner. Yderligere detaljer om Eurosystemets transaktioner i guld, fremmed valuta, beholdninger af SDR og reservestillinger i IMF er tilgængelige på kvartalsbasis, i henhold til standardopbygningen i BPM5. En særskilt kategori for finansielle derivater opstilles i overensstemmelse med den seneste anbefaling fra IMF inden for dette område.

Eurosystemets reserver opgøres efter bruttoværdier uden netting af reserverelaterede passiver (med undtagelse af reserveaktiverne, der er inkluderet i underkategorien »finansielle derivater«, som registreres på nettobasis).

Værdiansættelsen baseres på markedspriser ved anvendelse af i) for transaktioner, gældende markedspriser på det tidspunkt hvor transaktionen finder sted og ii) for beholdninger, middelværdierne ved markedets lukketid ved udgangen af den pågældende periode. Henholdsvis gældende valutakurser på det tidspunkt, hvor transaktionen finder sted, og middelværdierne ved markedets lukketid ved udgangen af den pågældende periode finder anvendelse ved konvertering af transaktioner og beholdninger af aktiver i fremmed valuta til euro.

Alle indtægter fra reserveaktiver registreres uden sondring under »andre investeringer« på kontoen for formueindkomst, inklusive renteindtægter fra reservebeholdninger af gældsinstrumenter, idet registrering efter optjeningstidspunkt skal ske mindst en gang i kvartalet.

Den opfattelse, at begrebet anvendelige reserver kan være en vigtigere indikator for et lands evne til at opfylde sine valutaforpligtelser end de bruttoreserver, som opføres i betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet, har vundet stadig større udbredelse og er blevet indført i IMF's »Special Data Dissemination Standard«. Med henblik på at beregne de anvendelige reserver skal data vedrørende bruttoreserver suppleres med oplysninger om andre valutaaktiver og reserverelaterede passiver. I overensstemmelse hermed suppleres månedsdata om Eurosystemets (brutto)reserveaktiver med oplysninger om andre valutaaktiver og forudbestemte og betingede nettotræk på kort sigt på bruttoreserveaktiverne, opdelt efter restløbetid. Endvidere kræves der en valutaopdeling af bruttoreserveaktiverne i SDR-valutaer og øvrige valutaer (totalt) med et kvartals forsinkelse.

Hvad angår specifikke poster, skal beholdninger af monetært guld forblive uændret i forbindelse med alle reversible guldtransaktioner (guldswaps, repoer, udlån og indskud). Repoforretninger i værdipapirer denomineret i fremmed valuta fører til en forøgelse af den likviditetslånende NCB's samlede reserveaktiver, da de underliggende værdipapirer i en repo forbliver balanceførte; i forbindelse med omvendte repoforretninger registrerer den likviditetsudlånende monetære myndighed ingen ændring i reserveaktivernes samlede værdi, hvis den ikke-residente modpart er en anden monetær myndighed eller finansiel institution, da fordringen på den likviditetslånende part da betragtes som et reserveaktiv.

2.   Metoder til gennemførelse af geografisk fordeling

En trinvis tilgang er blevet fulgt ved udarbejdelsen af statistik over geografisk opdelt betalingsbalance og kapitalbalance over for udlandet. Denne løsningsmodel omfatter tre trin, som skal føre frem til, at de mere og mere omfattende datakrav kan opfyldes.

| Trin 1: | : | Opgørelsesmetode på euroområde-niveau: | : | Addition af samlede nationale nettotransaktioner/positioner. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trin 2: | : | Opgørelsesmetode på euroområde-niveau: | : | Særskilt addition af transaktioner/positioner over for residenter uden for euroområdet vedrørende kredit- og debetposter eller nettoaktiver og nettopassiver (betalingsbalancen) / aktiver og passiver (kapitalbalancen over for udlandet).
  Datakrav på NCB-niveau: særskilt angivelse af transaktioner/positioner mellem residenter i og uden for euroområdet, som fastlagt i bilag III (tabel 1, 2, 4 og 5). |
| Trin 3: | : | Opgørelsesmetode på euroområde-niveau og datakrav på NCB-niveau: | : | Tilsvarende som trin 2 med tilføjelse af en geografisk opdeling af transaktioner/positioner uden for euroområdet. Trin 3 er kun nødvendig til data for kvartårlige betalingsbalancer og årlige opgørelser af kapitalbalancen over for udlandet, som fastlagt i bilag III (tabel 7 og 8).
  Datakrav på NCB-niveau: Særskilt angivelse af transaktioner/positioner mellem residenter i euroområdet og residenter i lande i den aftalte liste over modparter/regioner, der er indeholdt i bilag III (tabel 9 til 12). |

Trin 1:

:

Opgørelsesmetode på euroområde-niveau:

:

Addition af samlede nationale nettotransaktioner/positioner.

Trin 2:

:

Opgørelsesmetode på euroområde-niveau:

:

Særskilt addition af transaktioner/positioner over for residenter uden for euroområdet vedrørende kredit- og debetposter eller nettoaktiver og nettopassiver (betalingsbalancen) / aktiver og passiver (kapitalbalancen over for udlandet).

Datakrav på NCB-niveau: særskilt angivelse af transaktioner/positioner mellem residenter i og uden for euroområdet, som fastlagt i bilag III (tabel 1, 2, 4 og 5).

Trin 3:

:

Opgørelsesmetode på euroområde-niveau og datakrav på NCB-niveau:

:

Tilsvarende som trin 2 med tilføjelse af en geografisk opdeling af transaktioner/positioner uden for euroområdet. Trin 3 er kun nødvendig til data for kvartårlige betalingsbalancer og årlige opgørelser af kapitalbalancen over for udlandet, som fastlagt i bilag III (tabel 7 og 8).

Datakrav på NCB-niveau: Særskilt angivelse af transaktioner/positioner mellem residenter i euroområdet og residenter i lande i den aftalte liste over modparter/regioner, der er indeholdt i bilag III (tabel 9 til 12).

3.   Opdeling efter institutionel sektor af aggregater for euroområdet (se også BOP-bogen, afsnit 3.1.6)

Sektoropdelingen af aggregater for euroområdet omfatter monetære myndigheder, offentlig forvaltning og service, monetære finansielle institutioner (MFI'er) og andre sektorer i euroområdet.

Monetære myndigheder

Sektoren »monetære myndigheder« i statistikkerne for euroområdet består af Eurosystemet.

Offentlig forvaltning og service

Sektoren »offentlig forvaltning og service« i statistikkerne for euroområdet er overensstemmende med definitionen i SNA 93 og ENS 95 og omfatter således følgende enheder:

| — | statslig forvaltning og service |
| --- | --- |

—

statslig forvaltning og service

| — | offentlig forvaltning og service på delstatsniveau |
| --- | --- |

—

offentlig forvaltning og service på delstatsniveau

| — | kommunal forvaltning og service |
| --- | --- |

—

kommunal forvaltning og service

| — | sociale kasser og fonde. |
| --- | --- |

—

sociale kasser og fonde.

MFI'er ekskl. monetære myndigheder

Denne sektor »MFI'er ekskl. monetære myndigheder« er sammenfaldende med MFI-sektoren inden for penge- og bankstatistik (ekskl. monetære myndigheder). Den omfatter:

| (i) | kreditinstitutter som defineret i fællesskabslovgivningen, dvs. virksomheder, som fra offentligheden modtager indlån eller andre midler, der skal tilbagebetales (herunder afkastet fra salg af bankobligationer til offentligheden), og som for egen regning yder lån, og |
| --- | --- |

(i)

kreditinstitutter som defineret i fællesskabslovgivningen, dvs. virksomheder, som fra offentligheden modtager indlån eller andre midler, der skal tilbagebetales (herunder afkastet fra salg af bankobligationer til offentligheden), og som for egen regning yder lån, og

| (ii) | alle andre residente finansielle institutioner, som modtager indlån og/eller nære substitutter for indlån fra enheder, undtagen MFI'er, og som for egen regning (i det mindste i økonomisk henseende) yder lån og/eller foretager investeringer i værdipapirer. |
| --- | --- |

(ii)

alle andre residente finansielle institutioner, som modtager indlån og/eller nære substitutter for indlån fra enheder, undtagen MFI'er, og som for egen regning (i det mindste i økonomisk henseende) yder lån og/eller foretager investeringer i værdipapirer.

Andre sektorer

Kategorien »andre sektorer« i statistikkerne for euroområdet omfatter forskellige institutionelle enheder, hovedsagelig:

| (i) | andre finansielle institutioner, der ikke er omfattet af MFI-definitionen, såsom investeringsforeninger, der ikke anses for at være pengemarkedsforeninger, realkreditinstitutioner, værdipapirhandlere, kreditforeninger, forsikringsselskaber, pensionsfonde og finansielle hjælpeenheder, og |
| --- | --- |

(i)

andre finansielle institutioner, der ikke er omfattet af MFI-definitionen, såsom investeringsforeninger, der ikke anses for at være pengemarkedsforeninger, realkreditinstitutioner, værdipapirhandlere, kreditforeninger, forsikringsselskaber, pensionsfonde og finansielle hjælpeenheder, og

| (ii) | ikke-finansielle institutioner, såsom offentlige og private ikke-finansielle virksomheder, non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger samt husholdninger. |
| --- | --- |

(ii)

ikke-finansielle institutioner, såsom offentlige og private ikke-finansielle virksomheder, non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger samt husholdninger.

Andre deltagende medlemsstater

Kategorien »ikke-MFI'er« i statistikkerne for euroområdet omfatter sektorerne i) »offentlig forvaltning og service« og ii) »andre sektorer«.

Tabel 1

Anbefalinger vedrørende direkte udenlandske investeringstransaktioner, inklusive indkomst forbundet hermed, og positioner (2)

| Prioritet | Handling |
| --- | --- |
| Kortfristede |
| Høj | Alle indirekte FDI-forhold (forhold vedrørende udenlandske direkte investeringer) (3) skal begrebsmæssigt behandles i overensstemmelse med fortolkningen af de internationale statistiske standarder, som fremgår af kapitel 1 i rapporten fra Arbejdsgruppens om Udenlandske Direkte Investeringer (FDI). |
| Alle (indirekte) FDI-transaktioner/positioner skal fordeles geografisk på det nærmeste tilknyttede selskab eller moderselskab (3)
   (4) |
| Alle medlemsstater skal påbegynde udarbejdelse af data over FDI-aktiebeholdningen og geninvesteret indtjening på grundlag af resultaterne af FDI-undersøgelserne (indsamles mindst på årlig basis) (5)
   (6) |
| FDI-aktiebeholdningen skal indsamles separat for børsnoterede (både bogført værdi og markedsværdi) og ikke-børsnoterede selskaber. |
| Lav | Bidrag til at dække direkte investeringsselskabers tab skal bogføres på de finansielle konti. |
| Mellemlangt sigt |
| Høj | Alle medlemsstater skal anvende Current Operating Performance Concept ved opgørelse af geninvesteret indtjening (7) |
| Andre kapitalkomponenter skal klassificeres i overensstemmelse med henstillingerne i rapporten fra Arbejdsgruppen om FDI. |
| Mellemlangt sigt |
| Medium | Udlodning af udbytte fra ekstraordinære kapitalgevinster skal bogføres på de finansielle konti (og dermed ikke indgå i beregningen af geninvesteret indtjening). |
| Langfristede |
| Høj | Indirekte FDI-forhold skal (mindst) dække enten i) indirekte ejerskabsforbindelser på mere end 50 %, eller ii) direkte og indirekte ejerskabsforbindelser på mere end 10 %, beregnet som resultatet af sådanne ejerskabsforbindelser, som følger af en kæde af senere ejerskabsforbindelser. |

Prioritet

Handling

Kortfristede

Høj

Alle indirekte FDI-forhold (forhold vedrørende udenlandske direkte investeringer) (3) skal begrebsmæssigt behandles i overensstemmelse med fortolkningen af de internationale statistiske standarder, som fremgår af kapitel 1 i rapporten fra Arbejdsgruppens om Udenlandske Direkte Investeringer (FDI).

Alle (indirekte) FDI-transaktioner/positioner skal fordeles geografisk på det nærmeste tilknyttede selskab eller moderselskab (3)
   (4)

Alle medlemsstater skal påbegynde udarbejdelse af data over FDI-aktiebeholdningen og geninvesteret indtjening på grundlag af resultaterne af FDI-undersøgelserne (indsamles mindst på årlig basis) (5)
   (6)

FDI-aktiebeholdningen skal indsamles separat for børsnoterede (både bogført værdi og markedsværdi) og ikke-børsnoterede selskaber.

Lav

Bidrag til at dække direkte investeringsselskabers tab skal bogføres på de finansielle konti.

Mellemlangt sigt

Høj

Alle medlemsstater skal anvende Current Operating Performance Concept ved opgørelse af geninvesteret indtjening (7)

Andre kapitalkomponenter skal klassificeres i overensstemmelse med henstillingerne i rapporten fra Arbejdsgruppen om FDI.

Mellemlangt sigt

Medium

Udlodning af udbytte fra ekstraordinære kapitalgevinster skal bogføres på de finansielle konti (og dermed ikke indgå i beregningen af geninvesteret indtjening).

Langfristede

Høj

Indirekte FDI-forhold skal (mindst) dække enten i) indirekte ejerskabsforbindelser på mere end 50 %, eller ii) direkte og indirekte ejerskabsforbindelser på mere end 10 %, beregnet som resultatet af sådanne ejerskabsforbindelser, som følger af en kæde af senere ejerskabsforbindelser.

---

(1)  Der er undtagelser i forbindelse med transaktioner/positioner i finansielle derivater mellem forbundne selskaber, for hvilke det, for euroområdet, er blevet bestemt, at disse registreres under kategorien »finansielle derivater« i stedet for under »direkte investeringer/anden kapital«.

(2)  Pr. ultimo 2003

(3)  Denne anbefaling henviser ikke til behovet for at dække indirekte forhold, men nærmere til den metodologi, der skal anvendes. Se også den langsigtede handling, som vedrører dækningen af indirekte FDI-forhold i praksis.

(4)  Denne henstilling finder kun anvendelse på reinvesteret indtjening (strømme) og FDI-aktiebeholdninger. For bedre at forstå den forvrængning, som et andet kriterium ville medføre, se kapitel 2 i rapporten Task Force on FDI.

(5)  Undtagelser er den første fastsættelse af kapitalbalancen over for udlandet (som skal foreligge dag T+9) og investeringer i fast ejendom. Følgende praksis, som ikke kan accepteres, bør ikke anvendes: i) overlade valget af værdiansættelseskriteriet til de rapporterende enheder (markedsværdi eller bogført værdi), og ii) anvendelse af en metode med kumulerede investeringer/akkumulerede betalingsbalancestrømme for at udarbejde opgørelse af egenkapitalen.

(6)  I en overgangsperiode, som skal defineres bilateralt, vil bedste skøn i forbindelse med de nye krav blive accepteret inden for de aftalte tidsfrister.

(7)  Medlemsstaterne kan fokusere på et begrænset antal selskaber (de største og/eller holdingsselskaber) I afgrænsningen mellem ordinære og ekstraordinære tab.

---

BILAG V

OVERFØRSEL AF DATA TIL DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

De nationale centralbanker (NCB'er) anvender faciliteten fra Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), baseret på telekommunikationsnetværket »ESCB-Net«, til den elektroniske overførsel af den statistiske information, som kræves af Den Europæiske Centralbank (ECB). Alle dataudvekslinger inden for ESCB anvender samme begrebsmæssige datamodel. Det statistiske meddelelsesformat, der er udviklet til denne elektroniske udveksling af statistisk information, er »Gesmes/TS«-formatet. Dette krav hindrer ikke, at der som nødløsning efter aftale kan anvendes andre metoder til overførsel af statistisk information til ECB.

For at sikre at datatransmissionerne fungerer tilfredsstillende skal NCB'erne følge de anbefalinger, der er anført nedenfor.

| — | Fuldstændighed: NCB'erne indberetter alle krævede serienøgler. Manglende indberetning af serienøgler eller rapportering af ikke-opførte serienøgler vil blive betragtet som ufuldstændig indberetning. Såfremt en observation mangler, skal denne mangel noteres, og den relevante observationsstatusmarkering skal anvendes. Foretages der derudover revisioner af blot en undergruppe af serienøgler, finder valideringsreglerne anvendelse på hele betalingsbalancen. |
| --- | --- |

—

Fuldstændighed: NCB'erne indberetter alle krævede serienøgler. Manglende indberetning af serienøgler eller rapportering af ikke-opførte serienøgler vil blive betragtet som ufuldstændig indberetning. Såfremt en observation mangler, skal denne mangel noteres, og den relevante observationsstatusmarkering skal anvendes. Foretages der derudover revisioner af blot en undergruppe af serienøgler, finder valideringsreglerne anvendelse på hele betalingsbalancen.

| — | Tegnkonvention: NCB'ernes dataoverførsel til ECB såvel som til Europa-Kommissionen (Eurostat) følger en ensartet tegnkonvention for alle data, som skal indberettes. I henhold til denne tegnkonvention skal kredit og debet i de løbende poster og kapitalposterne markeres med et plustegn, mens nettobalancer beregnes og indberettes som kredit minus debet. I den finansielle konto skal fald i nettoaktiver/stigninger i nettopassiver indberettes med et plustegn, mens stigninger i nettoaktiver/fald i nettopassiver skal indberettes med et minustegn. Nettobalancer skal beregnes og indberettes som nettoændringer i aktiver plus nettoændringer i passiver.
  Ved overførsel af data vedrørende kapitalbalancen over for udlandet beregnes og indberettes nettopositionerne som aktivposition minus passivposition. |
| --- | --- |

—

Tegnkonvention: NCB'ernes dataoverførsel til ECB såvel som til Europa-Kommissionen (Eurostat) følger en ensartet tegnkonvention for alle data, som skal indberettes. I henhold til denne tegnkonvention skal kredit og debet i de løbende poster og kapitalposterne markeres med et plustegn, mens nettobalancer beregnes og indberettes som kredit minus debet. I den finansielle konto skal fald i nettoaktiver/stigninger i nettopassiver indberettes med et plustegn, mens stigninger i nettoaktiver/fald i nettopassiver skal indberettes med et minustegn. Nettobalancer skal beregnes og indberettes som nettoændringer i aktiver plus nettoændringer i passiver.

Ved overførsel af data vedrørende kapitalbalancen over for udlandet beregnes og indberettes nettopositionerne som aktivposition minus passivposition.

| — | Dataenes regnskabsmæssige identitet: valideringsreglerne, som er omdelt, og som udleveres efter anmodning, skal gennemføres af NCB'erne, før dataene stilles til rådighed for ECB. |
| --- | --- |

—

Dataenes regnskabsmæssige identitet: valideringsreglerne, som er omdelt, og som udleveres efter anmodning, skal gennemføres af NCB'erne, før dataene stilles til rådighed for ECB.

Når der foretages revisioner, kan NCB'erne sende et opdateret datasæt til ECB. Alle revisioner skal overføres som angivet herunder:

| — | revisioner for månedlige betalingsbalancedata stilles til rådighed sammen med i) dataene for den følgende måned, ii) de tilsvarende kvartalsdata, og iii) de tilsvarende reviderede kvartalsdata |
| --- | --- |

—

revisioner for månedlige betalingsbalancedata stilles til rådighed sammen med i) dataene for den følgende måned, ii) de tilsvarende kvartalsdata, og iii) de tilsvarende reviderede kvartalsdata

| — | revisioner for kvartårlige betalingsbalancedata stilles til rådighed sammen med dataene for det følgende kvartal |
| --- | --- |

—

revisioner for kvartårlige betalingsbalancedata stilles til rådighed sammen med dataene for det følgende kvartal

| — | revisioner for kvartårlige data for kapitalbalancen over for udlandet stilles til rådighed sammen med dataene for det følgende kvartal |
| --- | --- |

—

revisioner for kvartårlige data for kapitalbalancen over for udlandet stilles til rådighed sammen med dataene for det følgende kvartal

| — | revisioner vedrørende de årlige data for kapitalbalancen over for udlandet stilles til rådighed sammen med dataene for efterfølgende år. |
| --- | --- |

—

revisioner vedrørende de årlige data for kapitalbalancen over for udlandet stilles til rådighed sammen med dataene for efterfølgende år.

Alle revisioner for månedlige og kvartårlige betalingsbalancedata, som vedrører hele år, stiller NCB'erne til rådighed for ECB ultimo marts og ultimo september, de sidstnævnte sammen med overførslen af de årlige data for kapitalbalancen over for udlandet.

Revisioner vedrørende kvartårlige data for kapitalbalancen over for udlandet, som vedrører hele år, stiller NCB'erne til rådighed for ECB ultimo september sammen med de årlige data for kapitalbalancen over for udlandet.

Dataene for opgørelsen af internationale valutareserver kan reviseres løbende, hvor dette er hensigtsmæssigt. Der bør dog sikres konsistens mellem ultimopositionerne og de relevante poster i bidragene til euroområdets (kvartårlige og årlige) kapitalbalance over for udlandet.

---

BILAG VI

OVERVÅGNING AF METODER TIL STATISTISK DATABEARBEJDNING

Den Europæiske Centralbank (ECB) overvåger metoderne til databearbejdning, der anvendes ved indberetning vedrørende betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet, samt de principper og definitioner, der regelmæssigt anvendes af de deltagende medlemsstater. Overvågningen vil blive gennemført i forbindelse med opdateringen af ECB's publikation European Union balance of payments/international investment position statistical methods (i det følgende benævnt »BOP-bogen«). Foruden overvågningsformålet er formålet med BOP-bogen at informere de ansvarlige for opgørelsen af betalingsbalancestatistikken for euroområdet om udviklingen i andre medlemsstater i euroområdet.

BOP-bogen indeholder information om strukturen af betalingsbalancestatistikken og statistikken over kapitalbalancen over for udlandet for alle medlemsstater. Den indeholder detaljerede beskrivelser af metoder til databearbejdning og af de anvendte principper og definitioner, samt information om afvigelser fra de vedtagne definitioner for medlemsstaternes betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet.

BOP-bogen ajourføres årligt i tæt samarbejde med medlemsstaterne.

---

BILAG VII

DATAINDSAMLING FOR PORTEFØLJEINVESTERINGER I EUROOMRÅDET

I betragtning af vanskelighederne ved udarbejdelse af porteføljeinvesteringsstatistik blev det anset for nødvendigt at definere en fælles tilgang til indsamling af disse data for euroområdet.

Som der er gjort rede for i afsnit 1.4 i bilag IV, er der gennemført nationale gennemførlighedsundersøgelser for at konstatere, om det er muligt at indsamle data, værdipapir for værdipapir, i hele euroområdet. Disse undersøgelser mundede ud i følgende aftale: Pr. ultimo marts 2008 indsamler medlemsstater i euroområdet mindst kvartårlige porteføljeinvesteringsbeholdninger af aktiver og passiver, værdipapir for værdipapir. Frem til dette tidspunkt vil nogle medlemsstater kun kunne give bedste skøn for visse konkrete porteføljeinvesteringsopdelinger, især udstedersektor eller udstedelsesvaluta/-land.

For at de nye indsamlingssystemer kan tages i anvendelse anses det for at være af central betydning, at der er en fungerende centraliseret værdipapirdatabase (Centralised Securities Database) (CSDB) til rådighed. Hvis Projektafslutningsdokumentet (Project Closure Document) for Fase 1 af CSDB-projektet ikke forelægges Styrelsesrådet via ESCB's Statistiske Komité inden udgangen af marts 2005, vil denne frist derfor blive udsat med det samme tidsrum som det, hvormed forelæggelsen er forsinket.

Der tages sigte på følgende dækning: Beholdninger af værdipapirer, som indberettes på aggregeret grundlag til de ansvarlige for udarbejdelse af statistikken i de enkelte lande, dvs. uden brug af standard koder (ISIN o.l.), bør ikke udgøre over 15 % af de samlede porteføljeinvesteringsbeholdninger af aktiver og passiver. Denne tærskel skal bruges som en rettesnor i vurderingen af dækningen af medlemsstaternes systemer. CSDB skal på tilfredsstillende måde dække porteføljeinvesteringsværdipapirer over hele verden for at muliggøre udarbejdelse af statistik, værdipapir for værdipapir.

Porteføljeinvesteringsbeholdninger af aktiver og passiver i kapitalbalancen over for udlandet opstilles alene på baggrund af beholdningsdata.

Fra marts 2008 (begyndende med data for transaktioner i januar 2008 og positioner ultimo 2007) skal euroområdets indsamlingssystemer for porteføljeinvesteringer være i overensstemmelse med en af modellerne i følgende tabel:

Gyldige modeller til indsamling af data om porteføljeinvesteringer

| — | Månedlige beholdninger [s-b-s] + månedlige strømme [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Månedlige beholdninger [s-b-s] + månedlige strømme [s-b-s]

| — | Kvartalsvise beholdninger [s-b-s] + månedlige strømme [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Kvartalsvise beholdninger [s-b-s] + månedlige strømme [s-b-s]

| — | Månedlige beholdninger [s-b-s] + afledte månedlige strømme [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Månedlige beholdninger [s-b-s] + afledte månedlige strømme [s-b-s]

| — | Kvartalsvise beholdninger [s-b-s] + månedlige strømme [aggregeret] |
| --- | --- |

—

Kvartalsvise beholdninger [s-b-s] + månedlige strømme [aggregeret]

Bemærkninger:

»s-b-s« = »værdipapir-for-værdipapir«-dataindsamling

»afledte strømme« = forskel i beholdninger (korrigeret for valuta og prisændringer samt andre identificerede mængdemæssige ændringer.

---

III Oplysninger

Kommissionen

| 30.11.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/63

---

INDKALDELSE AF FORSLAG VP/2004/017

Budgetpost 04.02.10

Nyskabende foranstaltninger i henhold til artikel 6 i forordningen om Den Europæiske Socialfond: »Overførsel og formidling af innovativt indhold fra ESF artikel 6-projekter«

(2004/C 292/06)

I medfør af artikel 6 i forordningen om Den Europæiske Socialfond (ESF) (1) kan der ydes tilskud til nyskabende foranstaltninger, der tager sigte på at fremme nye strategier og kortlægge god praksis, som siden kan bidrage positivt til gennemførelsen af de operationer, som modtager støtte fra ESF.

Denne indkaldelse af forslag handler om overførsel og formidling af nyskabende strategier og metoder, der er blevet udviklet gennem artikel 6-projekterne i programperioden 2000-2006.

Indkaldelsen af forslag tager sigte på kortlægning af de mest værdifulde erfaringer fra ét eller flere artikel 6-projekter og på målrettet overførsel og formidling af disse erfaringer til et bredere publikum.

Der er to ansøgningsfrister under denne indkaldelse af forslag:

| — | Fristen for den første ansøgningsrunde er den 16. februar 2005. Projekterne kan indledes mellem den 1.september og den 30. september 2005. Projekterne må højst have en varighed på 12 måneder. |
| --- | --- |

—

Fristen for den første ansøgningsrunde er den 16. februar 2005. Projekterne kan indledes mellem den 1.september og den 30. september 2005. Projekterne må højst have en varighed på 12 måneder.

| — | Fristen for den anden ansøgningsrunde er den 16. februar 2006. Projekterne kan indledes mellem den 1.september og den 30. september 2006. Projekterne må højst have en varighed på 12 måneder. |
| --- | --- |

—

Fristen for den anden ansøgningsrunde er den 16. februar 2006. Projekterne kan indledes mellem den 1.september og den 30. september 2006. Projekterne må højst have en varighed på 12 måneder.

Nærmere oplysninger om ansøgningsprocedure og mulig finansiering, støtteberettigelse, udvælgelses- og tildelingsprocedure, herunder vejledning for ansøgere, projektbeskrivelse, budgetoverslag samt andre bilag kan downloades fra følgende websted:

http://forum.europa.eu.int/Public/irc/empl/vp_2004_017/library

Alle dokumenter og oplysninger på dette websted udgør en integrerende og bindende del af indkaldelsen af forslag.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1784/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Socialfond (EFT L 213 af 13.8.1999, s. 66).

---