# Europeiska unionens C 293/30 n

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 293 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | fyrtiosjunde årgången30 november 2004 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 293

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

fyrtiosjunde årgången30 november 2004

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Revisionsrätten — Årsrapport för budgetåret 2003 |
| 2004/C 293/2 | Rapport om verksamheten under budgeten, samt institutionernas svar | 1 |
| 2004/C 293/3 | Rapport om verksamheten under sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF), samt institutionernas svar | 315 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Revisionsrätten — Årsrapport för budgetåret 2003

2004/C 293/2

Rapport om verksamheten under budgeten, samt institutionernas svar

1

2004/C 293/3

Rapport om verksamheten under sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF), samt institutionernas svar

315

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Revisionsrätten — Årsrapport för budgetåret 2003

| 30.11.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 293/1

---

REVISIONSRÄTTEN

I enlighet med bestämmelserna i fördragen (artikel 248.4 i EG-fördraget och artikel 160c.4 i Euratomfördraget) och i artikel 143 och artikel 181.2 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, och artikel 116 och artikel 135.2 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för de Europeiska utvecklingsfonderna, har Europeiska revisionsrätten vid sitt sammanträde den 6 och 7 oktober 2004 antagit sin

ÅRSRAPPORT

för budgetåret 2003

(2004/C 293/01)

Årsrapporten har tillsammans med institutionernas svar på revisionsrättens iakttagelser överlämnats till de myndigheter som skall bevilja ansvarsfrihet och till de övriga institutionerna.

Juan Manuel FABRA VALLÉS

(Ordförande)

Giorgio CLEMENTE

Hubert WEBER

Aunus SALMI

François COLLING

Maarten B. ENGWIRDA

Jean-François BERNICOT

Robert REYNDERS

Máire GEOGHEGAN-QUINN

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Lars TOBISSON

Hedda von WEDEL

David BOSTOCK

Morten Louis LEVYSOHN

Ioannis SARMAS

Július MOLNÁR

Vojko Anton ANTONČIČ

Gejza HALÁSZ

Jacek UCZKIEWICZ

Josef BONNICI

Irena PETRUŠKEVIČIENĖ

Igors LUDBORŽS

Jan KINŠT

Kersti KALJULAID

---

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Allmän inledning

RAPPORT OM VERKSAMHETEN UNDER BUDGETEN

| Kapitel 1 | – Revisionsförklaringen och information till stöd för denna |
| --- | --- |

Kapitel 1

| Kapitel 2 | – Budgetförvaltning |
| --- | --- |

Kapitel 2

| Kapitel 3 | – Egna medel |
| --- | --- |

Kapitel 3

| Kapitel 4 | – Den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

Kapitel 4

| Kapitel 5 | – Strukturåtgärder |
| --- | --- |

Kapitel 5

| Kapitel 6 | – Inre politik, inklusive forskning |
| --- | --- |

Kapitel 6

| Kapitel 7 | – Externa åtgärder |
| --- | --- |

Kapitel 7

| Kapitel 8 | – Stöd inför anslutningen |
| --- | --- |

Kapitel 8

| Kapitel 9 | – Administrativa utgifter |
| --- | --- |

Kapitel 9

| Kapitel 10 | – Finansiella instrument och bankverksamhet |
| --- | --- |

Kapitel 10

RAPPORT OM VERKSAMHETEN UNDER SJÄTTE, SJUNDE, ÅTTONDE OCH NIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

BILAGOR

| Bilaga I | – Finansiella uppgifter |
| --- | --- |

Bilaga I

| Bilaga II | – De rapporter och yttranden som revisionsrätten antagit under de senaste fem åren |
| --- | --- |

Bilaga II

ALLMÄN INLEDNING

| 0.1 | Revisionsrättens 27:e årsrapport för budgetåret 2003 följer den struktur som infördes för 2002: revisionsförklaringen presenteras i kapitel 1 (1 2 3 4), iakttagelser om budgetgenomförandet i kapitel 2, kapitlen 3 till 9 redogör för egna medel och verksamheter som finansieras genom olika delar av budgeten och kapitel 10 tar upp finansiella instrument och bankverksamhet. Revisionsrättens iakttagelser om Europeiska utvecklingsfonderna, tillsammans med en revisionsförklaring, presenteras i ett särskilt avsnitt i detta dokument. Kommissionens svar (eller i förekommande fall andra EU-institutioners svar) offentliggörs vid sidan av revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

0.1

Revisionsrättens 27:e årsrapport för budgetåret 2003 följer den struktur som infördes för 2002: revisionsförklaringen presenteras i kapitel 1 (1 2 3 4), iakttagelser om budgetgenomförandet i kapitel 2, kapitlen 3 till 9 redogör för egna medel och verksamheter som finansieras genom olika delar av budgeten och kapitel 10 tar upp finansiella instrument och bankverksamhet. Revisionsrättens iakttagelser om Europeiska utvecklingsfonderna, tillsammans med en revisionsförklaring, presenteras i ett särskilt avsnitt i detta dokument. Kommissionens svar (eller i förekommande fall andra EU-institutioners svar) offentliggörs vid sidan av revisionsrättens iakttagelser.

| 0.2 | I likhet med tidigare år består de kapitel som behandlar unionens inkomster och största utgiftsområden, som motsvarar rubrikerna i budgetplanen (1 2 3 4), främst av ingående analyser och resultat av de granskningar som utförts inför revisionsförklaringen. Dessa ”särskilda bedömningar” (1 2 3 4) utgör grunden för revisionsförklaringen i kapitel 1. I kapitlen finns också resultaten från uppföljningen av hur rekommendationerna från tidigare granskningar har genomförts. De innehåller också sammanfattningar av tio särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan den senaste årsrapporten. I bilagorna till kapitel 3 till 9 redovisas de olika system som har använts för att övervaka och utvärdera den ekonomiska förvaltningen av EU-budgeten. |
| --- | --- |

0.2

I likhet med tidigare år består de kapitel som behandlar unionens inkomster och största utgiftsområden, som motsvarar rubrikerna i budgetplanen (1 2 3 4), främst av ingående analyser och resultat av de granskningar som utförts inför revisionsförklaringen. Dessa ”särskilda bedömningar” (1 2 3 4) utgör grunden för revisionsförklaringen i kapitel 1. I kapitlen finns också resultaten från uppföljningen av hur rekommendationerna från tidigare granskningar har genomförts. De innehåller också sammanfattningar av tio särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan den senaste årsrapporten. I bilagorna till kapitel 3 till 9 redovisas de olika system som har använts för att övervaka och utvärdera den ekonomiska förvaltningen av EU-budgeten.

| 0.3 | Rapporten offentliggörs i ett skede då Europeiska unionen genomgår stora förändringar: utvidgningen av unionen till 25 medlemsstater, förhandlingar om EU:s konstitutionella fördrag, ett utvidgat och nyvalt Europaparlament och en ny kommission samtidigt som det pågår en administrativ reform som syftar till att förbättra genomförandet av EU:s politik och ekonomiska förvaltning. Dessutom pågår förhandlingar om unionens framtida finansiering och utgifter i budgetplanen för perioden 2007 till 2013. |
| --- | --- |

0.3

Rapporten offentliggörs i ett skede då Europeiska unionen genomgår stora förändringar: utvidgningen av unionen till 25 medlemsstater, förhandlingar om EU:s konstitutionella fördrag, ett utvidgat och nyvalt Europaparlament och en ny kommission samtidigt som det pågår en administrativ reform som syftar till att förbättra genomförandet av EU:s politik och ekonomiska förvaltning. Dessutom pågår förhandlingar om unionens framtida finansiering och utgifter i budgetplanen för perioden 2007 till 2013.

| 0.4 | Trots de framsteg som de europeiska institutionerna har gjort krävs större ansträngningar för att garantera att EU-budgeten genomförs på ett sätt som uppfyller unionsmedborgarnas berättigade förväntningar. Inte heller denna gång har revisionsrätten uppnått rimlig säkerhet om att systemen för övervakning och kontroll på viktiga budgetområden fungerar effektivt och kan hantera de risker som gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Den största delen av utgifterna har en delad eller decentraliserad förvaltning, vilket kräver att EU-medlen kontrolleras på ett lämpligt sätt, antingen genom goda arbetsrutiner eller genom lagstiftning. Revisionsrättens granskningsarbete har vid upprepade tillfällen visat att det förekommer många oriktigheter i denna typ av utgifter. |
| --- | --- |

0.4

Trots de framsteg som de europeiska institutionerna har gjort krävs större ansträngningar för att garantera att EU-budgeten genomförs på ett sätt som uppfyller unionsmedborgarnas berättigade förväntningar. Inte heller denna gång har revisionsrätten uppnått rimlig säkerhet om att systemen för övervakning och kontroll på viktiga budgetområden fungerar effektivt och kan hantera de risker som gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Den största delen av utgifterna har en delad eller decentraliserad förvaltning, vilket kräver att EU-medlen kontrolleras på ett lämpligt sätt, antingen genom goda arbetsrutiner eller genom lagstiftning. Revisionsrättens granskningsarbete har vid upprepade tillfällen visat att det förekommer många oriktigheter i denna typ av utgifter.

| 0.5 | I yttrande nr 2/2004 (1 2 3 4) betonar revisionsrätten att det behövs en ändamålsenlig och effektiv kontroll över EU-budgeten på samtliga administrativa nivåer. Revisionsrätten anser att det fortfarande finns utrymme för att ytterligare förbättra utformningen av kontrollsystemen genom att man fastställer tydliga och enhetliga mål och ansvarsområden, ser till att samordningen är ändamålsenlig, lämnar information om kostnader för och nyttan av dem och ser till att reglerna tillämpas på ett enhetligt sätt. Revisionsrätten föreslår att man utarbetar en ram för intern kontroll för gemenskapen som skall göra det lättare att kontrollera EU-budgeten på ett ändamålsenligt sätt. Ramen bör omfatta gemensamma principer och normer som tjänar som utgångspunkt när man utvecklar nya eller befintliga kontrollsystem. Det bör vara kommissionens ansvar att i samarbete med medlemsstaterna verka för en förbättring av systemen för intern kontroll. |
| --- | --- |

0.5

I yttrande nr 2/2004 (1 2 3 4) betonar revisionsrätten att det behövs en ändamålsenlig och effektiv kontroll över EU-budgeten på samtliga administrativa nivåer. Revisionsrätten anser att det fortfarande finns utrymme för att ytterligare förbättra utformningen av kontrollsystemen genom att man fastställer tydliga och enhetliga mål och ansvarsområden, ser till att samordningen är ändamålsenlig, lämnar information om kostnader för och nyttan av dem och ser till att reglerna tillämpas på ett enhetligt sätt. Revisionsrätten föreslår att man utarbetar en ram för intern kontroll för gemenskapen som skall göra det lättare att kontrollera EU-budgeten på ett ändamålsenligt sätt. Ramen bör omfatta gemensamma principer och normer som tjänar som utgångspunkt när man utvecklar nya eller befintliga kontrollsystem. Det bör vara kommissionens ansvar att i samarbete med medlemsstaterna verka för en förbättring av systemen för intern kontroll.

| 0.6 | En särskild utmaning som unionen står inför och som tas upp i kapitel två i årsrapporten är det ökande antalet utestående åtaganden, det vill säga utgifter som det har ingåtts rättsliga åtaganden för, men som ännu inte har effektuerats. Vid utgången av 2003 motsvarade de utestående åtagandena fem års betalningar med dagens genomförandegrad, en betydlig försämring jämfört med den period då den förra budgetplanen gällde. Detta beror på en överambitiös budgetering och på medlemsstaternas och stödmottagande länders oförmåga att tillgodogöra sig EU-medel, vilket delvis hänger ihop med att man varit försenad med att införa nödvändiga bestämmelser som uppfyller kraven när det gäller förvaltning och kontroll och delvis med att det inte har funnits tillräckligt många projekt som varit berättigade till gemenskapsfinansiering. |
| --- | --- |

0.6

En särskild utmaning som unionen står inför och som tas upp i kapitel två i årsrapporten är det ökande antalet utestående åtaganden, det vill säga utgifter som det har ingåtts rättsliga åtaganden för, men som ännu inte har effektuerats. Vid utgången av 2003 motsvarade de utestående åtagandena fem års betalningar med dagens genomförandegrad, en betydlig försämring jämfört med den period då den förra budgetplanen gällde. Detta beror på en överambitiös budgetering och på medlemsstaternas och stödmottagande länders oförmåga att tillgodogöra sig EU-medel, vilket delvis hänger ihop med att man varit försenad med att införa nödvändiga bestämmelser som uppfyller kraven när det gäller förvaltning och kontroll och delvis med att det inte har funnits tillräckligt många projekt som varit berättigade till gemenskapsfinansiering.

| 0.7 | När budgetarna fastställs för perioden 2007–2013 i budgetplanen bör det ställas realistiska prognoser för förmågan att utnyttja medlen och en tidsplan för detta utnyttjande. En stor del av den nya perioden kommer att behöva användas till att betala de åtaganden som ingåtts under den nuvarande perioden (2000–2006). Om inte särskilda åtgärder vidtas kommer underutnyttjandet under den nya perioden att öka problemet ytterligare och i framtiden orsaka en ännu större klyfta mellan de medel som är inskrivna i budgeten och utnyttjandegraden (och därmed inverka negativt på genomförandet av EU:s politik). |
| --- | --- |

0.7

När budgetarna fastställs för perioden 2007–2013 i budgetplanen bör det ställas realistiska prognoser för förmågan att utnyttja medlen och en tidsplan för detta utnyttjande. En stor del av den nya perioden kommer att behöva användas till att betala de åtaganden som ingåtts under den nuvarande perioden (2000–2006). Om inte särskilda åtgärder vidtas kommer underutnyttjandet under den nya perioden att öka problemet ytterligare och i framtiden orsaka en ännu större klyfta mellan de medel som är inskrivna i budgeten och utnyttjandegraden (och därmed inverka negativt på genomförandet av EU:s politik).

| 0.8 | Under det kommande året kommer revisionsrätten att fortsätta stärka sin roll som Europeiska unionens oberoende granskningsinstitution. När unionen utvidgades till 25 medlemsstater tog revisionsrätten tillfället i akt att effektivisera sina beslutsförfaranden för att förbättra utarbetandet av rapporter och yttranden. Revisionsrätten försöker ständigt förbättra sina granskningsmetoder och granskningsverktyg och också utbilda sin personal så att den bättre kan fullgöra sitt uppdrag att aktivt förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionen på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

0.8

Under det kommande året kommer revisionsrätten att fortsätta stärka sin roll som Europeiska unionens oberoende granskningsinstitution. När unionen utvidgades till 25 medlemsstater tog revisionsrätten tillfället i akt att effektivisera sina beslutsförfaranden för att förbättra utarbetandet av rapporter och yttranden. Revisionsrätten försöker ständigt förbättra sina granskningsmetoder och granskningsverktyg och också utbilda sin personal så att den bättre kan fullgöra sitt uppdrag att aktivt förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionen på samtliga nivåer.

---

(1)  I enlighet med artikel 129.4 i budgetförordningen (EGT L 248, 16.9.2002) offentliggörs revisionsförklaringen också tillsammans med Europeiska gemenskapens konsoliderade årsredovisning i ett separat nummer av Europeiska unionens officiella tidning.

(2)  Budgetplanen fastställs genom ett avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och i den anges utgiftstak för samtliga sju utgiftskategorier (rubriker) av åtagandebemyndiganden, och för de totala utgifterna för betalningsbemyndiganden. Revisionsrätten lägger inte fram något separat kapitel för rubriken ”reserver” eftersom dessa tillgångar endast används för överföringar till någon av de andra rubrikerna.

(3)  Artikel 248.1 i EG-fördraget, ändrad genom Nicefördraget.

(4)  Yttrande nr 2/2004 av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll) (EUT C 107, 30.4.2004).

RAPPORT OM VERKSAMHETEN UNDER DEN ALLMÄNNA BUDGETEN

KAPITEL 1

Revisionsförklaringen och information till stöd för denna

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Revisionsrättens revisionsförklaring

Räkenskapernas tillförlitlighet

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Information till stöd för revisionsförklaringen

Inledning

Räkenskapernas tillförlitlighet

Iakttagelser om de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten

Iakttagelser om den konsoliderade årsredovisningen: balansräkningen

Förvaltningen av likvida medel

Handlingsplan för modernisering av redovisningen

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Egna medel

Den gemensamma jordbrukspolitiken

Strukturåtgärder

Inre politik

Externa åtgärder

Stöd inför anslutningen

Administrativa utgifter

Utvecklingen avseende kommissionens system för intern kontroll

Kommissionens ställningstaganden

Genomförandet av den administrativa reformen

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING

| I. | I enlighet med bestämmelserna i Artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) för det budgetår som slutade den 31 december 2003. Revisionsrätten har utfört granskningen i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd god revisionssed och har anpassats till förhållandena inom gemenskapen. Genom denna granskning har revisionsrätten uppnått en rimlig grund för sitt uttalande. När det gäller egna medel är omfattningen av revisionsrättens granskningsarbete begränsad (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

I.

I enlighet med bestämmelserna i Artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) för det budgetår som slutade den 31 december 2003. Revisionsrätten har utfört granskningen i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd god revisionssed och har anpassats till förhållandena inom gemenskapen. Genom denna granskning har revisionsrätten uppnått en rimlig grund för sitt uttalande. När det gäller egna medel är omfattningen av revisionsrättens granskningsarbete begränsad (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Räkenskapernas tillförlitlighet

| II. | Enligt revisionsrättens uppfattning har Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning och de anmärkningar som ligger till grund för dem upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 25 juni 2002 och med de principer, bestämmelser och redovisningsmetoder som redovisas i bilagorna till den konsoliderade årsredovisningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Med undantag av effekterna av iakttagelsen som nämns i punkt III nedan, ger räkenskaperna en tillförlitlig bild av gemenskapens inkomster och utgifter för detta budgetår samt av den finansiella ställningen vid årets slut. |
| --- | --- |

II.

Enligt revisionsrättens uppfattning har Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning och de anmärkningar som ligger till grund för dem upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 25 juni 2002 och med de principer, bestämmelser och redovisningsmetoder som redovisas i bilagorna till den konsoliderade årsredovisningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Med undantag av effekterna av iakttagelsen som nämns i punkt III nedan, ger räkenskaperna en tillförlitlig bild av gemenskapens inkomster och utgifter för detta budgetår samt av den finansiella ställningen vid årets slut.

| III. | Eftersom det saknas effektiva förfaranden för den interna kontrollen av övriga inkomster och utbetalda förskott kan revisionsrätten inte försäkra sig om att beräkningen av transaktionerna gällande posten övriga kortfristiga fordringar är fullständig och korrekt. |
| --- | --- |

III.

Eftersom det saknas effektiva förfaranden för den interna kontrollen av övriga inkomster och utbetalda förskott kan revisionsrätten inte försäkra sig om att beräkningen av transaktionerna gällande posten övriga kortfristiga fordringar är fullständig och korrekt.

| IV. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt II vill revisionsrätten liksom tidigare år betona att det redovisningssystem som använts för att upprätta räkenskaperna för 2003 inte är utformat på ett sådant sätt att det kan garantera en fullständig registrering av tillgångarna. Den 17 december 2002 antog kommissionen en handlingsplan för att modernisera Europeiska gemenskapernas redovisningssystem som är tänkt att fungera fullt ut från och med den 1 januari 2005. Revisionsrätten konstaterar dock att för att fullständigt genomföra samtliga nya bestämmelser och nya kontoplaner kommer det att krävas betydande ansträngningar av de enheter vars konton skall konsolideras. |
| --- | --- |

IV.

Utan att det påverkar uttalandet i punkt II vill revisionsrätten liksom tidigare år betona att det redovisningssystem som använts för att upprätta räkenskaperna för 2003 inte är utformat på ett sådant sätt att det kan garantera en fullständig registrering av tillgångarna. Den 17 december 2002 antog kommissionen en handlingsplan för att modernisera Europeiska gemenskapernas redovisningssystem som är tänkt att fungera fullt ut från och med den 1 januari 2005. Revisionsrätten konstaterar dock att för att fullständigt genomföra samtliga nya bestämmelser och nya kontoplaner kommer det att krävas betydande ansträngningar av de enheter vars konton skall konsolideras.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| V. | Mot bakgrund av resultaten av denna granskning anser revisionsrätten att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning i sin helhet är lagliga och korrekta när det gäller inkomster, åtaganden och administrativa utgifter. |
| --- | --- |

V.

Mot bakgrund av resultaten av denna granskning anser revisionsrätten att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning i sin helhet är lagliga och korrekta när det gäller inkomster, åtaganden och administrativa utgifter.

| VI. | För övriga utgifter konstaterar revisionsrätten följande:






  a) | När det gäller EUGFJ:s garantisektion är betalningarna fortfarande behäftade med en väsentlig förekomst av fel. Bidrag för jordbruksgrödor är i allmänhet mindre utsatta för risk för fel än vad djurbidrag är medan andra utgiftskategorier, som inte ingår i det integrerade administrations– och kontrollsystemet (IACS), uppvisar en mer uttalad risknivå samtidigt som de inte kontrolleras lika effektivt. Det behövs förbättringar när det gäller jordbruksutgifterna som helhet för att åtgärda de betydande brister i systemen för övervakning och kontroll som konstaterats. |
| --- | --- | --- |

VI.

För övriga utgifter konstaterar revisionsrätten följande:

a)

När det gäller EUGFJ:s garantisektion är betalningarna fortfarande behäftade med en väsentlig förekomst av fel. Bidrag för jordbruksgrödor är i allmänhet mindre utsatta för risk för fel än vad djurbidrag är medan andra utgiftskategorier, som inte ingår i det integrerade administrations– och kontrollsystemet (IACS), uppvisar en mer uttalad risknivå samtidigt som de inte kontrolleras lika effektivt. Det behövs förbättringar när det gäller jordbruksutgifterna som helhet för att åtgärda de betydande brister i systemen för övervakning och kontroll som konstaterats.

| b) | Inom området för strukturåtgärder kvarstår bristerna i de system som i medlemsstaterna skall användas för att övervaka och kontrollera genomförandet av gemenskapsbudgeten, vilket gör att betalningarna fortfarande påverkas av fel av samma typ och omfattning som tidigare år. |
| --- | --- |

b)

Inom området för strukturåtgärder kvarstår bristerna i de system som i medlemsstaterna skall användas för att övervaka och kontrollera genomförandet av gemenskapsbudgeten, vilket gör att betalningarna fortfarande påverkas av fel av samma typ och omfattning som tidigare år.

| c) | Inom området för inre politik är de förbättringar som konstaterats i systemen för övervakning och kontroll ännu inte tillräckliga för att man skall undgå en betydande förekomst av felaktigheter när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet. När det gäller ramprogrammen för forskning finns det risk för att dessa fel kvarstår om reglerna för programmen inte ändras. |
| --- | --- |

c)

Inom området för inre politik är de förbättringar som konstaterats i systemen för övervakning och kontroll ännu inte tillräckliga för att man skall undgå en betydande förekomst av felaktigheter när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet. När det gäller ramprogrammen för forskning finns det risk för att dessa fel kvarstår om reglerna för programmen inte ändras.

| d) | Inom området för externa åtgärder kvarstår ett relativt stort antal felaktigheter i fråga om laglighet och korrekthet vid de organ som ansvarar för projektens genomförande och för själva projekten. Eftersom 2003 i princip var det sista året för delegering av förvaltningen måste de delar som krävs för att övervaka och kontrollera system och åtgärder fungera så att de kan genomgå den förbättring som fortfarande behövs. |
| --- | --- |

d)

Inom området för externa åtgärder kvarstår ett relativt stort antal felaktigheter i fråga om laglighet och korrekthet vid de organ som ansvarar för projektens genomförande och för själva projekten. Eftersom 2003 i princip var det sista året för delegering av förvaltningen måste de delar som krävs för att övervaka och kontrollera system och åtgärder fungera så att de kan genomgå den förbättring som fortfarande behövs.

| e) | Inom området för stöd inför anslutningen har brister i systemen för övervakning och kontroll som identifierades redan 2002 yttrat sig i fel och förhöjd risk som påverkat transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

e)

Inom området för stöd inför anslutningen har brister i systemen för övervakning och kontroll som identifierades redan 2002 yttrat sig i fel och förhöjd risk som påverkat transaktionernas laglighet och korrekthet.

| VII. | Revisionsrätten noterar de framsteg kommissionen gjort när det gäller reformen av sitt system för intern kontroll liksom den positiva inverkan denna reform har haft på lagligheten och korrektheten i de transaktioner som förvaltas direkt av kommissionen även om det krävs ansträngningar för att det skall fungera effektivt. |
| --- | --- |

VII.

Revisionsrätten noterar de framsteg kommissionen gjort när det gäller reformen av sitt system för intern kontroll liksom den positiva inverkan denna reform har haft på lagligheten och korrektheten i de transaktioner som förvaltas direkt av kommissionen även om det krävs ansträngningar för att det skall fungera effektivt.

| VIII. | När det gäller gemensam eller decentraliserad förvaltning (se punkterna VI a och b respektive punkterna VI d och e) och indirekt centraliserad förvaltning (se punkt VI c) där transaktionerna fortfarande är behäftade med en väsentlig förekomst av fel, måste det göras större ansträngningar för att effektivt tillämpa systemen för övervakning och kontroll i syfte att bättre bemästra tillhörande risker. |
| --- | --- |

VIII.

När det gäller gemensam eller decentraliserad förvaltning (se punkterna VI a och b respektive punkterna VI d och e) och indirekt centraliserad förvaltning (se punkt VI c) där transaktionerna fortfarande är behäftade med en väsentlig förekomst av fel, måste det göras större ansträngningar för att effektivt tillämpa systemen för övervakning och kontroll i syfte att bättre bemästra tillhörande risker.

| IX. | Revisionsrätten konstaterar att kommissionen, som enligt fördraget (artikel 274) är den institution som ansvarar för genomförandet av budgeten, för första gången i sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna 2003 för generaldirektorat och avdelningar analyserar den säkerhet som erhålls genom systemen för övervakning och kontroll beträffande underliggande transaktioners laglighet och korrekthet. Denna analys bekräftas i allmänhet av revisionsrättens granskningsarbete. |
| --- | --- |

IX.

Revisionsrätten konstaterar att kommissionen, som enligt fördraget (artikel 274) är den institution som ansvarar för genomförandet av budgeten, för första gången i sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna 2003 för generaldirektorat och avdelningar analyserar den säkerhet som erhålls genom systemen för övervakning och kontroll beträffande underliggande transaktioners laglighet och korrekthet. Denna analys bekräftas i allmänhet av revisionsrättens granskningsarbete.

Den 6 och 7 oktober 2004

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L–1615 Luxemburg |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, L–1615 Luxemburg

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN |
| Inledning |
| 1.1 | Enligt Artikel 248 i EG–fördraget skall revisionsrätten avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (DAS). Sedan budgetåret 2002, och efter Nice–fördraget där revisionsrättens mandat utvidgades till att omfatta möjligheten att komplettera revisionsförklaringen med särskilda bedömningar av varje större område i gemenskapens verksamhet, har revisionsrätten strävat efter att bredda underlaget till sin förklaring genom att mer systematiskt undersöka hur de system för övervakning och kontroll som kommissionen har infört fungerar inom varje större område. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Inledning

1.1

Enligt Artikel 248 i EG–fördraget skall revisionsrätten avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (DAS). Sedan budgetåret 2002, och efter Nice–fördraget där revisionsrättens mandat utvidgades till att omfatta möjligheten att komplettera revisionsförklaringen med särskilda bedömningar av varje större område i gemenskapens verksamhet, har revisionsrätten strävat efter att bredda underlaget till sin förklaring genom att mer systematiskt undersöka hur de system för övervakning och kontroll som kommissionen har infört fungerar inom varje större område.

| 1.2 | Syftet med granskningen av EG–räkenskapernas tillförlitlighet är att erhålla rimlig säkerhet om att samtliga inkomster, utgifter och tillgångar verkligen har bokförts och att årsredovisningen ger en tillförlitlig bild av den finansiella ställningen vid budgetårets slut. |
| --- | --- |

1.2

Syftet med granskningen av EG–räkenskapernas tillförlitlighet är att erhålla rimlig säkerhet om att samtliga inkomster, utgifter och tillgångar verkligen har bokförts och att årsredovisningen ger en tillförlitlig bild av den finansiella ställningen vid budgetårets slut.

| 1.3 | Syftet med granskningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att erhålla tillräckligt med direkta eller indirekta uppgifter som styrker att transaktionerna har utförts i enlighet med regelverket eller gällande avtalsbestämmelser och att transaktionsbeloppen har beräknats korrekt. |
| --- | --- |

1.3

Syftet med granskningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att erhålla tillräckligt med direkta eller indirekta uppgifter som styrker att transaktionerna har utförts i enlighet med regelverket eller gällande avtalsbestämmelser och att transaktionsbeloppen har beräknats korrekt.

| 1.4 | Vad beträffar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet har revisionsrätten använt flera olika källor till grund för sin revisionsförklaring:






  a) | En bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar, såväl vid gemenskapens institutioner som i medlemsstaterna och i tredjeländer. |
| --- | --- | --- |

1.4

Vad beträffar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet har revisionsrätten använt flera olika källor till grund för sin revisionsförklaring:

a)

En bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar, såväl vid gemenskapens institutioner som i medlemsstaterna och i tredjeländer.

| b) | En granskning av ett urval transaktioner från varje större område där granskningen omfattar även den slutliga stödmottagaren. |
| --- | --- |

b)

En granskning av ett urval transaktioner från varje större område där granskningen omfattar även den slutliga stödmottagaren.

| c) | En analys av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar samt av metoderna som använts för att utarbeta dem. |
| --- | --- |

c)

En analys av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar samt av metoderna som använts för att utarbeta dem.

| d) | I förekommande fall en granskning av det arbete som utförts av revisorer som är oberoende i förhållande till gemenskapens förvaltning. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall en granskning av det arbete som utförts av revisorer som är oberoende i förhållande till gemenskapens förvaltning.

| 1.5 | Revisionsrätten har återigen särskilt uppmärksammat kommissionens ansträngningar i fråga om omvandlingen av dess system för intern kontroll och uppföljningen av handlingsplanerna i sammanfattningarna för 2001 och 2002 av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar (se punkterna 1.55–1.87). |
| --- | --- |

1.5

Revisionsrätten har återigen särskilt uppmärksammat kommissionens ansträngningar i fråga om omvandlingen av dess system för intern kontroll och uppföljningen av handlingsplanerna i sammanfattningarna för 2001 och 2002 av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar (se punkterna 1.55–1.87).

| 1.6 | Slutligen har revisionsrätten för helheten, liksom för varje större område som varit föremål för särskild bedömning, velat redovisa olika uppgifter som framkommit vid granskningarna i avsikt att bedöma hur situationen utvecklats under längre tid. Dessa uppgifter finns i tabeller som bifogats till detta kapitel liksom till vart och ett av kapitlen 3 till 9 nedan. |
| --- | --- |

1.6

Slutligen har revisionsrätten för helheten, liksom för varje större område som varit föremål för särskild bedömning, velat redovisa olika uppgifter som framkommit vid granskningarna i avsikt att bedöma hur situationen utvecklats under längre tid. Dessa uppgifter finns i tabeller som bifogats till detta kapitel liksom till vart och ett av kapitlen 3 till 9 nedan.

Räkenskapernas tillförlitlighet

| 1.7 | Revisionsrättens iakttagelser avser den konsoliderade slutliga årsredovisningen för budgetåret 2003 såsom den upprättats av kommissionen i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 25 juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.7

Revisionsrättens iakttagelser avser den konsoliderade slutliga årsredovisningen för budgetåret 2003 såsom den upprättats av kommissionen i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 25 juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.8 | I avvaktan på att handlingsplanen för modernisering av redovisningen skall vara genomförd från och med budgetåret 2005 (se punkterna 1.22–1.26) och eftersom det saknas ett lämpligt redovisningssystem, har utarbetandet av årsboksluten i stor utsträckning gjorts på grundval av registreringar utanför räkenskaperna. Beräkningarna som används för detta är inte kopplade till de budgettransaktioner som de hör samman med, och de centrala redovisningsenheterna kan inte alltid garantera att de är korrekta och fullständiga. Dessutom följer det nuvarande redovisningssystemet till stor del principerna för kontantmetoden och det går därmed inte att skilja mellan driftsutgifter och investeringar eller mellan slutbetalningar och förfinansiering, och det går inte ens att fastställa beloppen för skulder och fordringar. Detta påverkar beräkningen av det ekonomiska resultatet. Reservationerna i förklaringen från generaldirektören för budget (ofullständig framställning av gemenskapernas och EUF:s tillgångar och finansiella ställning samt ett redovisningssystem som är baserat på två undersystem i stället för på ett integrerat system) bekräftas av revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

1.8

I avvaktan på att handlingsplanen för modernisering av redovisningen skall vara genomförd från och med budgetåret 2005 (se punkterna 1.22–1.26) och eftersom det saknas ett lämpligt redovisningssystem, har utarbetandet av årsboksluten i stor utsträckning gjorts på grundval av registreringar utanför räkenskaperna. Beräkningarna som används för detta är inte kopplade till de budgettransaktioner som de hör samman med, och de centrala redovisningsenheterna kan inte alltid garantera att de är korrekta och fullständiga. Dessutom följer det nuvarande redovisningssystemet till stor del principerna för kontantmetoden och det går därmed inte att skilja mellan driftsutgifter och investeringar eller mellan slutbetalningar och förfinansiering, och det går inte ens att fastställa beloppen för skulder och fordringar. Detta påverkar beräkningen av det ekonomiska resultatet. Reservationerna i förklaringen från generaldirektören för budget (ofullständig framställning av gemenskapernas och EUF:s tillgångar och finansiella ställning samt ett redovisningssystem som är baserat på två undersystem i stället för på ett integrerat system) bekräftas av revisionsrättens iakttagelser.

| 1.8 | Europeiska kommissionen använder samma system som de flesta andra organisationer inom den offentliga sektorn, nämligen kontantprincipen (kassabaserad redovisning). Kommissionen är givetvis medveten om denna princips begränsningar, och det är därför processen för att modernisera redovisningssystemet genom en successiv övergång till periodiserad redovisning har inletts, vilket revisionsrätten också nämner. Kommissionen har föresatt sig att uppfylla de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (International Public Sector Accounting Standards, nedan: IPSAS) senast 2005, vilket är den tidsfrist som fastställs i budgetförordningen, och arbetar för att lösa de frågor som tas upp av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.8

Europeiska kommissionen använder samma system som de flesta andra organisationer inom den offentliga sektorn, nämligen kontantprincipen (kassabaserad redovisning). Kommissionen är givetvis medveten om denna princips begränsningar, och det är därför processen för att modernisera redovisningssystemet genom en successiv övergång till periodiserad redovisning har inletts, vilket revisionsrätten också nämner. Kommissionen har föresatt sig att uppfylla de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (International Public Sector Accounting Standards, nedan: IPSAS) senast 2005, vilket är den tidsfrist som fastställs i budgetförordningen, och arbetar för att lösa de frågor som tas upp av revisionsrätten.

| 1.9 | I
  tabell 1.1
  finns en uppföljning av de fyra reservationerna avseende räkenskapernas tillförlitlighet i revisionsförklaringen 2002, samt andra synpunkter som revisionsrätten lade fram i årsrapporten för budgetåret 2002 och som enligt kommissionen kommer att åtgärdas genom moderniseringen av gemenskapens redovisningsram. |
| --- | --- |

1.9

I
  tabell 1.1
  finns en uppföljning av de fyra reservationerna avseende räkenskapernas tillförlitlighet i revisionsförklaringen 2002, samt andra synpunkter som revisionsrätten lade fram i årsrapporten för budgetåret 2002 och som enligt kommissionen kommer att åtgärdas genom moderniseringen av gemenskapens redovisningsram.

tabell 1.1

Tabell 1.1 – Uppföljning av reservationerna i revisionsförklaringen för 2002 beträffande räkenskapernas tillförlitlighet och eventuella följder av moderniseringen av redovisningen för några iakttagelser i årsrapporten 2002

| Reservationer i revisionsförklaringen 2002 | Svar i årsrapporten 2002 | Utveckling |
| --- | --- | --- |
| Eftersom det saknas tillräckliga budgetanslag ingår rättsliga åtaganden för 820 miljoner euro i åtagandena utanför balansräkningen. | Systemet med årliga delåtaganden leder till att kommissionen endast gör åtaganden för den aktuella årliga delen, vilket är möjligt enligt den nya budgetförordningen om den grundläggande rättsakten tillåter det. | I den nya budgetförordningen ges det från och med den 1 januari 2003 uttryckligen möjlighet att använda det kritiserade tillvägagångssättet. |
| Den del som infordrats av kommissionens andel (120 miljoner euro) i det gemensamma företaget Galileos kapital redovisas inte som sådan på tillgångssidan i balansräkningen. | Eftersom läget i fråga om Galileo och dess räkenskaper är oklart planerar man att göra undersökningar under 2003. | Galileo redovisas nu i balansräkningen enligt kapitalandelsmetoden (equity-metoden). |
| Bevakningskontona bör föras över till andra poster i balansräkningen eller inkomst- och utgiftsredovisningen (drift) beroende på vad de avser. | Kommissionen avvaktar yttrandet från kommittén för räkenskapsstandarder för att undvika att det görs successiva ändringar. Överföringarna kommer att ske vid övergången till periodiserad redovisning. | Bevakningskontona har omklassificerats och rubriken bevakningskonton förekommer inte längre i balansräkningen. |
| Eftersom det saknas effektiva förfaranden för den interna kontrollen av övriga inkomster och utbetalda förskott kan revisionsrätten inte försäkra sig om att registreringen av transaktioner gällande posten övriga kortfristiga fordringar (”diverse gäldenärer”) är fullständig och korrekt. | Mekanismen för att känna igen och återvinna fordringar håller på att förbättras: det pågår en undersökning av saldon för utestående åtaganden, moderniseringen innebär att det kommer att göras redovisningskontroller av förfinansiering, och saldot för inkomstprognoser och förfallna återbetalningskrav meddelas numera till driftsenheterna. | Bland de åtgärder som genomförts anger kommissionen att utanordnarna har utbildats, att det varje kvartal skickas ett saldo över förfallna fordringar och betalningskrav till driftsenheterna, och att redovisningssystemet snart kommer att beräkna dröjsmålsränta på betalningskrav. Kommissionen preciserar även att den har påbörjat en inventering av förfinansieringar, att räkenskapsstandarderna och redovisningshandboken bland annat kommer att förbättra situationen och att man kommer att tillämpa lämpliga redovisningsmetoder från och med 2005. Trots detta gör inte de åtgärder som genomförts hittills det möjligt för revisionsrätten att betrakta problemen som lösta (se punkterna 1.14 och 1.15). |
| Frågor som kan komma att lösas genom moderniseringen av gemenskapernas redovisningsram | Svar i årsrapporten 2002 | Möjlig framtida inverkan genom moderniseringen av gemenskapernas redovisningsram |
| Bland annat till följd av förfarandena för gemensam förvaltning får kommissionen först mycket sent kännedom om de händelser som leder till bokföringsposter i periodiserade räkenskaper. Av försiktighetsskäl bör man definiera vad som skall ge upphov till bokföringsposter för att kunna behålla kontrollen över dem. Oavsett vilka förfaranden som slutligen fastställs är det viktigt att beräkningsgrunderna är jämförbara mellan åren och att de kan fastställas utan oklarheter. | Kommissionen har inrättat en rådgivande kommitté för räkenskapsstandarder som skall behandla dessa problem. De standarder som antas av räkenskapsföraren kommer att helt och fullt återspegla kommitténs uppfattning. | Kommittén för räkenskapsstandarder har redan antagit samtliga förslag till redovisningsbestämmelser (exposure drafts) utom den som gäller personalförmåner (pensioner). De kommer att läggas fram för övriga institutioner och organ för samråd innan de antas av räkenskapsföraren. Man håller på att utarbeta en ny redovisningshandbok för tillämpningen av dessa redovisningsbestämmelser. |
| Vissa problem med värderingen av belopp i vissa poster i balansräkningen gäller särskilt summor som hålls av finansiella mellanhänder (redovisade under ”diverse gäldenärer”), den faktiska utnyttjandegraden och tillhörande räntebelopp samt även visst bidrag och lån från anslag i budgeten (ECIP och Media till exempel). | Det har gjorts stora ansträngningar för att registrera finansiella mellanhänder vilket kommer att vara till nytta vid övergången till periodiserad redovisning. Att de nya datasystemen identifierar förfinansiering innebär att registreringarna utanför bokföringen kommer att kunna begränsas. | Kommissionen har avsatt extraresurser för att redovisa förfinansieringen i utestående åtaganden. Kommittén för räkenskapsstandarder har också behandlat några av dessa frågor. |
| Andra brister vid uppställningen av räkenskaperna kvarstår när det gäller vissa jordbruksutgifter och övriga förskott som ännu inte betalats ut men som redovisas som utbetalda, när det gäller ungefärliga belopp av typen avsättningar, såsom skulder, liksom bokföringen av pensionsrättigheter som suddar ut effekten på det ekonomiska resultat. | Dessa olika frågor behandlas av kommittén för räkenskapsstandarder och kommissionen avvaktar dess slutliga yttrande för att undvika flera ändringar i följd. | Tillämpningen av de redovisningsbestämmelser som kommer att antas av räkenskapsföraren före slutet av 2004 är tänkt att reglera ett antal av de frågor som påtalas. Den nuvarande redovisningen av pensioner i balansräkningen kommer dock att behållas tills IPSAS ger ut en standard om detta. |
| Källa: Revisionsrätten. |

Reservationer i revisionsförklaringen 2002

Svar i årsrapporten 2002

Utveckling

Eftersom det saknas tillräckliga budgetanslag ingår rättsliga åtaganden för 820 miljoner euro i åtagandena utanför balansräkningen.

Systemet med årliga delåtaganden leder till att kommissionen endast gör åtaganden för den aktuella årliga delen, vilket är möjligt enligt den nya budgetförordningen om den grundläggande rättsakten tillåter det.

I den nya budgetförordningen ges det från och med den 1 januari 2003 uttryckligen möjlighet att använda det kritiserade tillvägagångssättet.

Den del som infordrats av kommissionens andel (120 miljoner euro) i det gemensamma företaget Galileos kapital redovisas inte som sådan på tillgångssidan i balansräkningen.

Eftersom läget i fråga om Galileo och dess räkenskaper är oklart planerar man att göra undersökningar under 2003.

Galileo redovisas nu i balansräkningen enligt kapitalandelsmetoden (equity-metoden).

Bevakningskontona bör föras över till andra poster i balansräkningen eller inkomst- och utgiftsredovisningen (drift) beroende på vad de avser.

Kommissionen avvaktar yttrandet från kommittén för räkenskapsstandarder för att undvika att det görs successiva ändringar. Överföringarna kommer att ske vid övergången till periodiserad redovisning.

Bevakningskontona har omklassificerats och rubriken bevakningskonton förekommer inte längre i balansräkningen.

Eftersom det saknas effektiva förfaranden för den interna kontrollen av övriga inkomster och utbetalda förskott kan revisionsrätten inte försäkra sig om att registreringen av transaktioner gällande posten övriga kortfristiga fordringar (”diverse gäldenärer”) är fullständig och korrekt.

Mekanismen för att känna igen och återvinna fordringar håller på att förbättras: det pågår en undersökning av saldon för utestående åtaganden, moderniseringen innebär att det kommer att göras redovisningskontroller av förfinansiering, och saldot för inkomstprognoser och förfallna återbetalningskrav meddelas numera till driftsenheterna.

Bland de åtgärder som genomförts anger kommissionen att utanordnarna har utbildats, att det varje kvartal skickas ett saldo över förfallna fordringar och betalningskrav till driftsenheterna, och att redovisningssystemet snart kommer att beräkna dröjsmålsränta på betalningskrav. Kommissionen preciserar även att den har påbörjat en inventering av förfinansieringar, att räkenskapsstandarderna och redovisningshandboken bland annat kommer att förbättra situationen och att man kommer att tillämpa lämpliga redovisningsmetoder från och med 2005. Trots detta gör inte de åtgärder som genomförts hittills det möjligt för revisionsrätten att betrakta problemen som lösta (se punkterna 1.14 och 1.15).

Frågor som kan komma att lösas genom moderniseringen av gemenskapernas redovisningsram

Svar i årsrapporten 2002

Möjlig framtida inverkan genom moderniseringen av gemenskapernas redovisningsram

Bland annat till följd av förfarandena för gemensam förvaltning får kommissionen först mycket sent kännedom om de händelser som leder till bokföringsposter i periodiserade räkenskaper. Av försiktighetsskäl bör man definiera vad som skall ge upphov till bokföringsposter för att kunna behålla kontrollen över dem. Oavsett vilka förfaranden som slutligen fastställs är det viktigt att beräkningsgrunderna är jämförbara mellan åren och att de kan fastställas utan oklarheter.

Kommissionen har inrättat en rådgivande kommitté för räkenskapsstandarder som skall behandla dessa problem. De standarder som antas av räkenskapsföraren kommer att helt och fullt återspegla kommitténs uppfattning.

Kommittén för räkenskapsstandarder har redan antagit samtliga förslag till redovisningsbestämmelser (exposure drafts) utom den som gäller personalförmåner (pensioner). De kommer att läggas fram för övriga institutioner och organ för samråd innan de antas av räkenskapsföraren. Man håller på att utarbeta en ny redovisningshandbok för tillämpningen av dessa redovisningsbestämmelser.

Vissa problem med värderingen av belopp i vissa poster i balansräkningen gäller särskilt summor som hålls av finansiella mellanhänder (redovisade under ”diverse gäldenärer”), den faktiska utnyttjandegraden och tillhörande räntebelopp samt även visst bidrag och lån från anslag i budgeten (ECIP och Media till exempel).

Det har gjorts stora ansträngningar för att registrera finansiella mellanhänder vilket kommer att vara till nytta vid övergången till periodiserad redovisning. Att de nya datasystemen identifierar förfinansiering innebär att registreringarna utanför bokföringen kommer att kunna begränsas.

Kommissionen har avsatt extraresurser för att redovisa förfinansieringen i utestående åtaganden. Kommittén för räkenskapsstandarder har också behandlat några av dessa frågor.

Andra brister vid uppställningen av räkenskaperna kvarstår när det gäller vissa jordbruksutgifter och övriga förskott som ännu inte betalats ut men som redovisas som utbetalda, när det gäller ungefärliga belopp av typen avsättningar, såsom skulder, liksom bokföringen av pensionsrättigheter som suddar ut effekten på det ekonomiska resultat.

Dessa olika frågor behandlas av kommittén för räkenskapsstandarder och kommissionen avvaktar dess slutliga yttrande för att undvika flera ändringar i följd.

Tillämpningen av de redovisningsbestämmelser som kommer att antas av räkenskapsföraren före slutet av 2004 är tänkt att reglera ett antal av de frågor som påtalas. Den nuvarande redovisningen av pensioner i balansräkningen kommer dock att behållas tills IPSAS ger ut en standard om detta.

Källa: Revisionsrätten.

Källa:

| 1.10 | Trots de förbättringar som konstaterats, särskilt vad gäller framläggandet av räkenskaperna och färre och mindre omfattande reservationer, visar revisionsrättens granskning att följande problem, som redan har påtalats i tidigare rapporter, kvarstår: |
| --- | --- |

1.10

Trots de förbättringar som konstaterats, särskilt vad gäller framläggandet av räkenskaperna och färre och mindre omfattande reservationer, visar revisionsrättens granskning att följande problem, som redan har påtalats i tidigare rapporter, kvarstår:

| 1.10 | |
| --- | --- |

1.10

| a) | Jordbruksutgifter – modulering: Det har gjorts bokningar under en budgetpost som inte slutgiltigt kommer att belastas av den aktuella utgiften (88,9 miljoner euro under 2003) och utgifter som ännu inte betalats (237,9 miljoner euro per den 31 december 2003) redovisas i räkenskaperna som om de redan hade betalats (se punkterna 1.13 och 1.14 i årsrapporten 2002). |
| --- | --- |

a)

Jordbruksutgifter – modulering: Det har gjorts bokningar under en budgetpost som inte slutgiltigt kommer att belastas av den aktuella utgiften (88,9 miljoner euro under 2003) och utgifter som ännu inte betalats (237,9 miljoner euro per den 31 december 2003) redovisas i räkenskaperna som om de redan hade betalats (se punkterna 1.13 och 1.14 i årsrapporten 2002).

| a) | Vad gäller bokföringen av beloppet på 88,9 miljoner euro 2003 har förfarandet för att registera belopp som följer av artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 1259/1999 fastställts enligt artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1017/2001 (vilken innehåller en ändring av artikel 2 i förordning (EG) nr 296/96). |
| --- | --- |

a)

Vad gäller bokföringen av beloppet på 88,9 miljoner euro 2003 har förfarandet för att registera belopp som följer av artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 1259/1999 fastställts enligt artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1017/2001 (vilken innehåller en ändring av artikel 2 i förordning (EG) nr 296/96).

Vad avser de utgifter som ännu inte effektuerats av medlemsstaterna (237,9 miljoner euro 2003), fastställs det i artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1259/1999 att dessa belopp skall förbli tillgängliga för den berörda medlemsstaten i högst tre år för finansiering av kompletterande åtgärder inom ramen för förordning (EG) nr 1257/1999.

Det nuvarande systemet med modulering håller successivt på att avvecklas och det finns inga planer på att ändra metoden för bokföring i budgeträkenskaperna under de sista åren som systemet används. Hur transaktionerna skall behandlas i de allmänna räkenskaperna diskuteras i samband med övergången till periodiserad redovisning 2005.

| b) | ECIP (Europeiska gemenskapens investeringspartner, European Community Investment Partners): Underlaget för kommissionens nedskrivning av värdet av lån, andelar och förskott på 100 % (88,5 miljoner euro per den 31 december 2003) är tveksamt eftersom man inte kunnat identifiera vad det nedskrivna beloppet består av (se punkt 1.18 i årsrapporten 2002). |
| --- | --- |

b)

ECIP (Europeiska gemenskapens investeringspartner, European Community Investment Partners): Underlaget för kommissionens nedskrivning av värdet av lån, andelar och förskott på 100 % (88,5 miljoner euro per den 31 december 2003) är tveksamt eftersom man inte kunnat identifiera vad det nedskrivna beloppet består av (se punkt 1.18 i årsrapporten 2002).

| b) | En uppskattad värdeminskning på 100 % tillämpades därför att det inte fanns tillräckligt med uppgifter tillgängliga för att fastställa ett mer exakt värde på lån och investeringar inom ECIP. Som ett led i övergången till periodiserad redovisning håller alla oavslutade ärenden på att gås igenom, i synnerhet i fråga om förfinansiering. Detta arbete bör vara slutfört senast i januari 2005, och förväntas ge ett detaljerat underlag för bedömningen av vilka utestående belopp på 2004 års konton som kan återvinnas. Fram till dess att denna genomgång är slutförd förefaller det dock mest konsekvent och i linje med försiktighetsprincipen att generellt skriva av dessa värden med 100 %. |
| --- | --- |

b)

En uppskattad värdeminskning på 100 % tillämpades därför att det inte fanns tillräckligt med uppgifter tillgängliga för att fastställa ett mer exakt värde på lån och investeringar inom ECIP. Som ett led i övergången till periodiserad redovisning håller alla oavslutade ärenden på att gås igenom, i synnerhet i fråga om förfinansiering. Detta arbete bör vara slutfört senast i januari 2005, och förväntas ge ett detaljerat underlag för bedömningen av vilka utestående belopp på 2004 års konton som kan återvinnas. Fram till dess att denna genomgång är slutförd förefaller det dock mest konsekvent och i linje med försiktighetsprincipen att generellt skriva av dessa värden med 100 %.

| c) | Eurotech Capital, Venture Consort och Joint Venture–program: Eftersom det saknas exakt och detaljerad information om de belopp som investerats har kommissionen bokfört en nedskrivning av det sammanlagda belopp man bidrar med (12,7 miljoner euro per den 31 december 2003) trots att det fortfarande görs återbetalningar (se punkterna 1.21 och 1.22 i årsrapporten 2002). |
| --- | --- |

c)

Eurotech Capital, Venture Consort och Joint Venture–program: Eftersom det saknas exakt och detaljerad information om de belopp som investerats har kommissionen bokfört en nedskrivning av det sammanlagda belopp man bidrar med (12,7 miljoner euro per den 31 december 2003) trots att det fortfarande görs återbetalningar (se punkterna 1.21 och 1.22 i årsrapporten 2002).

| c) | Vad gäller redovisningen av investerade belopp i gemenskapernas balansräkning bedömer kommissionen att en nedskrivning av dessa belopp är i högsta grad motiverad med tanke på försiktighetsprincipen. Investeringar i riskkapital och andra högrisksektorer såsom samriskföretag i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna medför till sin natur en inte försumbar sannolikhet för förluster. Kommissionen framhåller i detta sammanhang att den gjort betydande framsteg i förhållande till det föregående året när det gäller att faktiskt och räkenskapsmässigt avsluta kontrakt som nått slutet av sin löptid. |
| --- | --- |

c)

Vad gäller redovisningen av investerade belopp i gemenskapernas balansräkning bedömer kommissionen att en nedskrivning av dessa belopp är i högsta grad motiverad med tanke på försiktighetsprincipen. Investeringar i riskkapital och andra högrisksektorer såsom samriskföretag i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna medför till sin natur en inte försumbar sannolikhet för förluster. Kommissionen framhåller i detta sammanhang att den gjort betydande framsteg i förhållande till det föregående året när det gäller att faktiskt och räkenskapsmässigt avsluta kontrakt som nått slutet av sin löptid.

| d) | EUGFJ:s garantisektion: Flera attesterande organ reserverar sig för huruvida beloppen de är skyldiga kommissionen är korrekta och fullständiga (905,9 miljoner euro netto per den 31 december 2003) (se punkt 1.25 i årsrapporten f 2002). |
| --- | --- |

d)

EUGFJ:s garantisektion: Flera attesterande organ reserverar sig för huruvida beloppen de är skyldiga kommissionen är korrekta och fullständiga (905,9 miljoner euro netto per den 31 december 2003) (se punkt 1.25 i årsrapporten f 2002).

| d) | I frågan om hur fordringar skall bedömas korrekt baseras avsättningen för osäkra fordringar på bästa möjliga uppskattningar från utbetalningsställena, vilket är samma procedur som användes 2002. Metoden baseras på antagandet att utbetalningsställena är bäst skickade att bedöma möjligheten att uppbära enskilda fordringar. |
| --- | --- |

d)

I frågan om hur fordringar skall bedömas korrekt baseras avsättningen för osäkra fordringar på bästa möjliga uppskattningar från utbetalningsställena, vilket är samma procedur som användes 2002. Metoden baseras på antagandet att utbetalningsställena är bäst skickade att bedöma möjligheten att uppbära enskilda fordringar.

Kommissionen har på senare år förbättrat bokföringen av fordringar inom den gemensamma jordbrukspolitiken på flera sätt. Bland annat krävs det nu att utbetalningsställena skall föra skuldreskontra och att de attesterande organen skall kontrollera att dessa skuldreskontran är kompletta. För 81 av de 85 betalningsställena i fråga kunde de attesterande organen fastställa att det inte fanns några väsentliga fel i dessa böcker.

| e) | Beräkning av övriga kortfristiga fordringar (3 610,4 miljoner euro per den 31 december 2003): Revisionsrätten kan inte yttra sig om huruvida uppgifterna om övriga kortfristiga fordringar är korrekta och heltäckande (se punkt 1.23 i årsrapporten 2002 och punkterna 1.14 och 1.15 i denna rapport). |
| --- | --- |

e)

Beräkning av övriga kortfristiga fordringar (3 610,4 miljoner euro per den 31 december 2003): Revisionsrätten kan inte yttra sig om huruvida uppgifterna om övriga kortfristiga fordringar är korrekta och heltäckande (se punkt 1.23 i årsrapporten 2002 och punkterna 1.14 och 1.15 i denna rapport).

| e) | Kommissionen fortsätter att förbättra sina metoder inom detta område med hjälp av de befintliga systemen, vilket också anges i svaret tillpunkt 1.23 i årsrapporten 2002 (detta gäller till exempel kravet på regelbunden rapportering av förfallna, icke inbetalda fordringar sedan mitten av 2003). Som framhölls i förra årets svar kan dock mer genomgripande förbättringar inom detta område bara uppnås genom införandet av det nya redovisningssystemet 2005, och detta gäller inte minst den räkenskapsmässiga behandlingen av förfinansiering. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen fortsätter att förbättra sina metoder inom detta område med hjälp av de befintliga systemen, vilket också anges i svaret tillpunkt 1.23 i årsrapporten 2002 (detta gäller till exempel kravet på regelbunden rapportering av förfallna, icke inbetalda fordringar sedan mitten av 2003). Som framhölls i förra årets svar kan dock mer genomgripande förbättringar inom detta område bara uppnås genom införandet av det nya redovisningssystemet 2005, och detta gäller inte minst den räkenskapsmässiga behandlingen av förfinansiering.

| f) | Beräkning av belopp som finns hos finansiella mellanhänder (även som övriga kortfristiga fordringar (se punkt e ovan) till ett belopp av 100 8,6 miljoner euro per den 31 december 2003) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78): Så länge det saknas ett lämpligt redovisningssystem kan revisionsrätten inte avge någon försäkran om huruvida beloppen som redovisas för de finansiella mellanhänderna är korrekta och fullständiga (se punkt 1.27 i årsrapporten 2002). |
| --- | --- |

f)

Beräkning av belopp som finns hos finansiella mellanhänder (även som övriga kortfristiga fordringar (se punkt e ovan) till ett belopp av 100 8,6 miljoner euro per den 31 december 2003) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78): Så länge det saknas ett lämpligt redovisningssystem kan revisionsrätten inte avge någon försäkran om huruvida beloppen som redovisas för de finansiella mellanhänderna är korrekta och fullständiga (se punkt 1.27 i årsrapporten 2002).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| f) | Kommissionen har redan gjort en hel del insatser på detta område, vilket även påpekades 2002. Även i detta fall kan dock en mer definitiv lösning endast nås i samband med att det nya redovisningssystemet införs 2005. För närvarande fastställs redovisningsdata manuellt, på grundval av de rapporter som kommer in från de finansiella intermediärerna. |
| --- | --- |

f)

Kommissionen har redan gjort en hel del insatser på detta område, vilket även påpekades 2002. Även i detta fall kan dock en mer definitiv lösning endast nås i samband med att det nya redovisningssystemet införs 2005. För närvarande fastställs redovisningsdata manuellt, på grundval av de rapporter som kommer in från de finansiella intermediärerna.

| g) | Erhållna räntor på förskott som betalats till finansiella mellanhänder: Kommissionen har fortfarande inte kunnat visa att de räntor som uppkommer vid förskottsbetalningar systematiskt och utan dröjsmål har bokförts som budgetinkomster, vilket innebär att det för vissa program är oklart huruvida gemenskapsbidraget har bokförts i sin helhet (se punkt 1.29 i årsrapporten 2002). |
| --- | --- |

g)

Erhållna räntor på förskott som betalats till finansiella mellanhänder: Kommissionen har fortfarande inte kunnat visa att de räntor som uppkommer vid förskottsbetalningar systematiskt och utan dröjsmål har bokförts som budgetinkomster, vilket innebär att det för vissa program är oklart huruvida gemenskapsbidraget har bokförts i sin helhet (se punkt 1.29 i årsrapporten 2002).

| g) | Som framhölls i fjol togs alla inkomsträntor upp i årsredovisningen, även om inte alla dessa belopp bokförts som inkomster i budgeten. Sedan ikraftträdandet av den nya budgetförordningen, som kräver att alla räntebelopp återbetalas till kommissionen, har kommissionen fortsatt förbättra metoderna för bokföringen av dessa räntor. |
| --- | --- |

g)

Som framhölls i fjol togs alla inkomsträntor upp i årsredovisningen, även om inte alla dessa belopp bokförts som inkomster i budgeten. Sedan ikraftträdandet av den nya budgetförordningen, som kräver att alla räntebelopp återbetalas till kommissionen, har kommissionen fortsatt förbättra metoderna för bokföringen av dessa räntor.

| h) | Avsättningar till pensioner: Det sätt på vilket avsättningarna till pensioner (22,8 miljarder euro per den 31 december 2003 enligt en aktuarieundersökning) och motsvarande fordran på medlemsstaterna nu redovisas i balansräkningen innebär att inverkan på det ekonomiska resultatet suddas ut (se punkterna 1.31 och 1.32 i årsrapporten 2002). |
| --- | --- |

h)

Avsättningar till pensioner: Det sätt på vilket avsättningarna till pensioner (22,8 miljarder euro per den 31 december 2003 enligt en aktuarieundersökning) och motsvarande fordran på medlemsstaterna nu redovisas i balansräkningen innebär att inverkan på det ekonomiska resultatet suddas ut (se punkterna 1.31 och 1.32 i årsrapporten 2002).

| h) | Det finns, såsom nämnts i diskussionerna inom Kommittén för redovisningsstandarder, inte några internationella redovisningsriktlinjer för den offentliga sektorn inom detta område. Tills vidare fortsätter därför den nuvarande praxisen att tillämpas. |
| --- | --- |

h)

Det finns, såsom nämnts i diskussionerna inom Kommittén för redovisningsstandarder, inte några internationella redovisningsriktlinjer för den offentliga sektorn inom detta område. Tills vidare fortsätter därför den nuvarande praxisen att tillämpas.

| i) | Kortfristiga skulder: Det är inte korrekt att under denna rubrik i balansräkningen redovisa en del av de betalningsbemyndiganden som överförs till nästa budgetår (176,5 miljoner euro per den 31 december 2003) (se punkt 1.34 i årsrapporten 2002). |
| --- | --- |

i)

Kortfristiga skulder: Det är inte korrekt att under denna rubrik i balansräkningen redovisa en del av de betalningsbemyndiganden som överförs till nästa budgetår (176,5 miljoner euro per den 31 december 2003) (se punkt 1.34 i årsrapporten 2002).

| i) | Denna fråga togs också upp i 2002 års svar, och kommer alltså att analyseras i samband med moderniseringen av redovisningssystemet. Förändringar av den nu gällande bokföringsrutinen kommer att införas 2005. |
| --- | --- |

i)

Denna fråga togs också upp i 2002 års svar, och kommer alltså att analyseras i samband med moderniseringen av redovisningssystemet. Förändringar av den nu gällande bokföringsrutinen kommer att införas 2005.

Iakttagelser om de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten

Budgetgenomförandets preliminära delar

| 1.11 | Trots revisionsrättens iakttagelse i årsrapporten för budgetåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) markeras inte i räkenskaperna vid årsslutet sådana transaktioner som senare kan komma att korrigeras av kommissionens enheter eller av medlemsstaterna (avslutandet av utbetalningsställenas räkenskaper inom EUGFJ:s garantisektion, justering av preliminära belopp inom egna medel från moms och BNI, program eller projekt som avslutas inom områdena inre politik, externa åtgärder eller strukturfonderna) och inte heller omfattningen av de eventuella korrigeringarna. Dessutom finns andra tveksamheter som tillfälligt kan påverka räkenskaperna, såsom att de attesterande organen reserverar sig angående cirka 11,3 miljarder euro i räkenskaperna för utbetalningsställen av jordbruksstöd (se punkt 4.54), och att kommissionen, i avvaktan på kompletterande uppgifter eller på att visst granskningsarbete skulle ha avslutats, skjutit upp det finansiella godkännandet för budgetåret 2003 av räkenskaper för utbetalningsställen som stod för 43 % av de redovisade utgifterna under budgetåret 2003 (se punkt 4.69). |
| --- | --- |

1.11

Trots revisionsrättens iakttagelse i årsrapporten för budgetåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) markeras inte i räkenskaperna vid årsslutet sådana transaktioner som senare kan komma att korrigeras av kommissionens enheter eller av medlemsstaterna (avslutandet av utbetalningsställenas räkenskaper inom EUGFJ:s garantisektion, justering av preliminära belopp inom egna medel från moms och BNI, program eller projekt som avslutas inom områdena inre politik, externa åtgärder eller strukturfonderna) och inte heller omfattningen av de eventuella korrigeringarna. Dessutom finns andra tveksamheter som tillfälligt kan påverka räkenskaperna, såsom att de attesterande organen reserverar sig angående cirka 11,3 miljarder euro i räkenskaperna för utbetalningsställen av jordbruksstöd (se punkt 4.54), och att kommissionen, i avvaktan på kompletterande uppgifter eller på att visst granskningsarbete skulle ha avslutats, skjutit upp det finansiella godkännandet för budgetåret 2003 av räkenskaper för utbetalningsställen som stod för 43 % av de redovisade utgifterna under budgetåret 2003 (se punkt 4.69).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.11 | Det ligger i begreppet årsredovisning att de uppgifter som redovisas är de som är kända då räkenskaperna avslutas. Hur säkra dessa uppgifter är kommer alltid att vara avhängigt av resultaten av revisioner som pågår i det skedet eller som täcker det aktuella året men utförs i efterhand. På kontona kan man bara registrera de belopp som återstår att uppbära när kommissionen fattar sina beslut inom förfarandet för räkenskapsavslutning eller motsvarande. |
| --- | --- |

1.11

Det ligger i begreppet årsredovisning att de uppgifter som redovisas är de som är kända då räkenskaperna avslutas. Hur säkra dessa uppgifter är kommer alltid att vara avhängigt av resultaten av revisioner som pågår i det skedet eller som täcker det aktuella året men utförs i efterhand. På kontona kan man bara registrera de belopp som återstår att uppbära när kommissionen fattar sina beslut inom förfarandet för räkenskapsavslutning eller motsvarande.

Kommissionen håller på att sammanställa regler för hur på så sätt uppburna belopp skall bokföras, samt regler som syftar till att förbättra de förklarande anmärkningarna till årsredovisningen såsom ett led i moderniseringen av redovisningssystemet. Effekterna av detta arbete kommer att synas i årsredovisningen för 2005.

Vad avser kommissionens uppskjutna beslut om räkenskapsavslutning hänvisas till svaret till punkt 4.79.

Budgetåtaganden och eventualförpliktelser

| 1.12 | Enligt den nya budgetförordningen som gäller från den 1 januari 2003 får budgetmässiga åtaganden för åtgärder som sträcker sig över fler än ett budgetår delas upp i årliga delåtaganden om detta är tillåtet enligt den grundläggande rättsakten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Detta tillvägagångssätt, som redan tidigare tillämpades för strukturåtgärder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) i enlighet med bestämmelserna på området, föreskrivs från och med nu uttryckligen för andra områden (till exempel internationella avtal på fiskeriområdet och andra externa åtgärder). De belopp som med tillämpning av budgetförordningen ännu inte bokförts som budgetåtaganden redovisas som eventualförpliktelser. Att definitionen av åtaganden på detta sätt skiljer sig åt mellan områden leder dock till att det är svårt att tolka beloppen som läggs fram i rapporterna om budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

1.12

Enligt den nya budgetförordningen som gäller från den 1 januari 2003 får budgetmässiga åtaganden för åtgärder som sträcker sig över fler än ett budgetår delas upp i årliga delåtaganden om detta är tillåtet enligt den grundläggande rättsakten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Detta tillvägagångssätt, som redan tidigare tillämpades för strukturåtgärder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) i enlighet med bestämmelserna på området, föreskrivs från och med nu uttryckligen för andra områden (till exempel internationella avtal på fiskeriområdet och andra externa åtgärder). De belopp som med tillämpning av budgetförordningen ännu inte bokförts som budgetåtaganden redovisas som eventualförpliktelser. Att definitionen av åtaganden på detta sätt skiljer sig åt mellan områden leder dock till att det är svårt att tolka beloppen som läggs fram i rapporterna om budgetgenomförandet.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.12 | Kommissionen är medveten om denna fråga och har förbättrat de förklarande anmärkningarna till redovisningen på så sätt att det framgår tydligare hur de åtaganden som avses i budgetförordningen skall behandlas, särskilt genom att det uttryckligen anges att det ingår en eventualförpliktelse som avser budgetåtaganden för differentierade anslag som ännu inte ingåtts för kommande år. |
| --- | --- |

1.12

Kommissionen är medveten om denna fråga och har förbättrat de förklarande anmärkningarna till redovisningen på så sätt att det framgår tydligare hur de åtaganden som avses i budgetförordningen skall behandlas, särskilt genom att det uttryckligen anges att det ingår en eventualförpliktelse som avser budgetåtaganden för differentierade anslag som ännu inte ingåtts för kommande år.

Iakttagelser om den konsoliderade årsredovisningen: balansräkningen

Traditionella egna medel

| 1.13 | Värdet på avgifterna i den separata bokföringen, de så kallade B–räkenskaperna, minskades den 31 december 2003 med 1 043,9 miljoner euro vilket gav ett nettobelopp på 729,3 miljoner euro i kommissionens årsredovisning. Denna korrigering visar på det tvivel som råder om möjligheterna att uppbära ett stort antal av dessa fordringar. Beräkningen av denna värdeminskning bygger på statistik och är ett uppskattat belopp. |
| --- | --- |

1.13

Värdet på avgifterna i den separata bokföringen, de så kallade B–räkenskaperna, minskades den 31 december 2003 med 1 043,9 miljoner euro vilket gav ett nettobelopp på 729,3 miljoner euro i kommissionens årsredovisning. Denna korrigering visar på det tvivel som råder om möjligheterna att uppbära ett stort antal av dessa fordringar. Beräkningen av denna värdeminskning bygger på statistik och är ett uppskattat belopp.

| 1.13 | Ändringar av reglerna för hur medlemsstaterna årligen skall fastställa beloppen för de fordringar som sannolikt inte kan uppbäras förväntas bli formellt antagna i slutet av 2004. |
| --- | --- |

1.13

Ändringar av reglerna för hur medlemsstaterna årligen skall fastställa beloppen för de fordringar som sannolikt inte kan uppbäras förväntas bli formellt antagna i slutet av 2004.

Beräkning av övriga kortfristiga fordringar

| 1.14 | Beräkningen av övriga kortfristiga fordringar fortsätter att skapa problem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Preliminära betalningar bokförs fortfarande som definitiva utgifter och fordringar som skall återvinnas bokförs inte omgående i räkenskaperna. Eftersom det saknas lämpliga förfaranden för intern kontroll av övriga inkomster vid utanordnarenheterna kan revisionsrätten inte försäkra sig om att beräkningarna av fordringar är korrekt och fullständig. |
| --- | --- |

1.14

Beräkningen av övriga kortfristiga fordringar fortsätter att skapa problem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Preliminära betalningar bokförs fortfarande som definitiva utgifter och fordringar som skall återvinnas bokförs inte omgående i räkenskaperna. Eftersom det saknas lämpliga förfaranden för intern kontroll av övriga inkomster vid utanordnarenheterna kan revisionsrätten inte försäkra sig om att beräkningarna av fordringar är korrekt och fullständig.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.14 | Se även svaret till punkt 1.10 e. |
| --- | --- |

1.14

Se även svaret till punkt 1.10 e.

Kontrollerna av preliminära betalningar och förfinansiering kommer att stärkas från och med 2005 som ett led i moderniseringen av redovisningssystemet.

| 1.15 | Trots de förbättringar som konstaterats, särskilt efter införandet av förfarandet för att kompensera fordringar med utestående betalningar, är uppbörden av ett stort antal fordringar fortfarande mycket försenad. Dessutom beräknas och krävs inte heller systematiskt dröjsmålsränta och det saknas förfaranden för att vid årets slut beräkna och bokföra upplupna räntor i räkenskaperna. Revisionsrätten anser att uppföljningen av utestående fordringar i form av återbetalningskrav bör samordnas mer effektivt på central nivå, och att man bör införa bestämmelser för att se till berörda enheter genast bokför dessa fordringar. |
| --- | --- |

1.15

Trots de förbättringar som konstaterats, särskilt efter införandet av förfarandet för att kompensera fordringar med utestående betalningar, är uppbörden av ett stort antal fordringar fortfarande mycket försenad. Dessutom beräknas och krävs inte heller systematiskt dröjsmålsränta och det saknas förfaranden för att vid årets slut beräkna och bokföra upplupna räntor i räkenskaperna. Revisionsrätten anser att uppföljningen av utestående fordringar i form av återbetalningskrav bör samordnas mer effektivt på central nivå, och att man bör införa bestämmelser för att se till berörda enheter genast bokför dessa fordringar.

| 1.15 | Sedan början av 2003 samordnar kommissionen behandlingen av fordringar centralt, och följer upp de betalningskrav som ännu är utestående via en kvartalsvis återkommande, åldersfördelad förteckning över alla utestående betalningskrav, fördelade per kvartal och utanordnare. Kommissionen registrerar också vilka åtgärder som vidtagits i fråga om varje betalningskrav i en databas, där det också anges vilka indikatorer som bifogats den åldersfördelade förteckningen över fordringar. |
| --- | --- |

1.15

Sedan början av 2003 samordnar kommissionen behandlingen av fordringar centralt, och följer upp de betalningskrav som ännu är utestående via en kvartalsvis återkommande, åldersfördelad förteckning över alla utestående betalningskrav, fördelade per kvartal och utanordnare. Kommissionen registrerar också vilka åtgärder som vidtagits i fråga om varje betalningskrav i en databas, där det också anges vilka indikatorer som bifogats den åldersfördelade förteckningen över fordringar.

Från och med 2004 använder räkenskapsföraren också en särskild datortillämpning för att följa uppbörden av dröjsmålsräntor, samt hur betalningskraven för sådana räntor utfärdats av de repektive utanordnarna. Räntebeloppen bokförs i räkenskaperna det år de betalas in men det sker, såsom revisionsrätten mycket riktigt påpekar, ingen samlad värdering av de upplupna räntorna vid årets slut. Denna fråga kommer att åtgärdas i samband med moderniseringen av redovisningssystemet och övergången till periodiserad redovisning.

Förvaltningen av likvida medel

| 1.16 | Sedan budgetåret 1999 har revisionsrätten gjort flera iakttagelser i fråga om datasystemet Sincom2. Iakttagelserna om säkerhetsaspekter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) gällde särskilt det system för utbetalningar som används av kommissionens enhet för likviditetsförvaltning som har godtagit dessa iakttagelser och åtagit sig att lösa de problem som påtalats (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Under 2002 och i början av 2003 granskade internrevisionsenheten (Internal Audit Capability, IAC) vid generaldirektoratet för budget och internrevisionstjänsten (IAS) kommissionens enhet för likviditetsförvaltning varvid det bekräftades att de frågor revisionsrätten påtalat fortfarande kvarstod. |
| --- | --- |

1.16

Sedan budgetåret 1999 har revisionsrätten gjort flera iakttagelser i fråga om datasystemet Sincom2. Iakttagelserna om säkerhetsaspekter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) gällde särskilt det system för utbetalningar som används av kommissionens enhet för likviditetsförvaltning som har godtagit dessa iakttagelser och åtagit sig att lösa de problem som påtalats (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Under 2002 och i början av 2003 granskade internrevisionsenheten (Internal Audit Capability, IAC) vid generaldirektoratet för budget och internrevisionstjänsten (IAS) kommissionens enhet för likviditetsförvaltning varvid det bekräftades att de frågor revisionsrätten påtalat fortfarande kvarstod.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.17 | Uppföljningen av revisionsrättens tidigare iakttagelser, som skett inom ramen för arbetet med revisionsförklaringen 2003, visar att det fortfarande finns oavslutade frågor, särskilt vissa aspekter på säkerhet och åtskillnad mellan funktioner. |
| --- | --- |

1.17

Uppföljningen av revisionsrättens tidigare iakttagelser, som skett inom ramen för arbetet med revisionsförklaringen 2003, visar att det fortfarande finns oavslutade frågor, särskilt vissa aspekter på säkerhet och åtskillnad mellan funktioner.

| 1.18 | För att kunna hantera befintliga risker bör den nuvarande säkerhetsmodellen förbättras i fråga om definition och förvaltning av användarprofiler och användarnas behörighet till systemets olika funktioner. Det finns användare som har behörighet till funktioner som skall vara oförenliga vid likviditetsförvaltning. Ett alltför stort antal användare är systemadministratörer eller motsvarande vilket gör att de kan utföra alla transaktioner i systemet. Profilerna för några av dessa användare är allmänna och inte knutna till en person vilket gör det svårt att övervaka deras aktiviteter. Revisionsrätten konstaterade även att det vid behov skapats allmänna användare för bestämda perioder och ändamål, men med bred behörighet. |
| --- | --- |

1.18

För att kunna hantera befintliga risker bör den nuvarande säkerhetsmodellen förbättras i fråga om definition och förvaltning av användarprofiler och användarnas behörighet till systemets olika funktioner. Det finns användare som har behörighet till funktioner som skall vara oförenliga vid likviditetsförvaltning. Ett alltför stort antal användare är systemadministratörer eller motsvarande vilket gör att de kan utföra alla transaktioner i systemet. Profilerna för några av dessa användare är allmänna och inte knutna till en person vilket gör det svårt att övervaka deras aktiviteter. Revisionsrätten konstaterade även att det vid behov skapats allmänna användare för bestämda perioder och ändamål, men med bred behörighet.

| 1.18 | Kommissionen håller med om att antalet användare med utökad tillträdesrätt till systemet var för högt. Antalet användare med denna rätt har nu väsentligt minskats. Kommissionen håller på att utveckla ett system för att bättre kunna spåra sådana problem i framtiden, och kommer att installera detta system före 2004 års utgång. |
| --- | --- |

1.18

Kommissionen håller med om att antalet användare med utökad tillträdesrätt till systemet var för högt. Antalet användare med denna rätt har nu väsentligt minskats. Kommissionen håller på att utveckla ett system för att bättre kunna spåra sådana problem i framtiden, och kommer att installera detta system före 2004 års utgång.

Kommissionen håller för närvarande på att se över samtliga tillträdesrättigheter till det centrala redovisningssystemet, vilket sker i samarbete med en extern expert. Arbetet planeras bli klart under 2004, så att frågan är löst innan det nya redovisningssystemet ABAC införs.

| 1.19 | När en utbetalning beordras i det centrala redovisningssystemet överförs dokumentationen med alla uppgifter om betalningen till ett system som används för förbindelser med bankerna. Kommissionen bör fortsätta sina ansträngningar att få fullständig kontroll över samtliga uppgifter i den dokumentation som översänds till bankerna. |
| --- | --- |

1.19

När en utbetalning beordras i det centrala redovisningssystemet överförs dokumentationen med alla uppgifter om betalningen till ett system som används för förbindelser med bankerna. Kommissionen bör fortsätta sina ansträngningar att få fullständig kontroll över samtliga uppgifter i den dokumentation som översänds till bankerna.

| 1.19 | Generaldirektoratet för budget införde i november 2003 ett nytt säkerhetssystem för betalningar mellan Sincom2 och SWIFT-nätet. Detta system används dock ännu inte överallt. De transaktioner som inte omfattas av de nya skyddsmekanismerna är transaktioner som avser mindre belopp och som är svårare att ändra på grund av uppgifternas struktur. Generaldirektoratet för budget har för avsikt att utvidga det nya säkerhetssystemet till att omfatta även denna typ av transaktioner, vilket dock kräver ett mer komplicerat system. Det utbyggda systemet skall enligt planerna vara infört före 2004 års slut. |
| --- | --- |

1.19

Generaldirektoratet för budget införde i november 2003 ett nytt säkerhetssystem för betalningar mellan Sincom2 och SWIFT-nätet. Detta system används dock ännu inte överallt. De transaktioner som inte omfattas av de nya skyddsmekanismerna är transaktioner som avser mindre belopp och som är svårare att ändra på grund av uppgifternas struktur. Generaldirektoratet för budget har för avsikt att utvidga det nya säkerhetssystemet till att omfatta även denna typ av transaktioner, vilket dock kräver ett mer komplicerat system. Det utbyggda systemet skall enligt planerna vara infört före 2004 års slut.

| 1.20 | Under 2003 ändrade kommissionen sin tekniska infrastruktur. Man införde en ny reservplan som ännu inte testats. När det gäller likviditetsförvaltning visade ett test av en alternativ webbplats för systemet för förbindelser med bankerna vid avbrott (den 17 februari 2004) att startförfarandet behöver förbättras. |
| --- | --- |

1.20

Under 2003 ändrade kommissionen sin tekniska infrastruktur. Man införde en ny reservplan som ännu inte testats. När det gäller likviditetsförvaltning visade ett test av en alternativ webbplats för systemet för förbindelser med bankerna vid avbrott (den 17 februari 2004) att startförfarandet behöver förbättras.

| 1.20 | Nödfallsplanen för Sincom2 provades i november 2002. De förändringar av funktioner och den tekniska infrastrukturen som krävs i samband med att kommissionens nya redovisnings- och finanshanteringssystem ABAC tas i bruk i januari 2005 kommer emellertid att kräva en ny nödfallsplan. Vad gäller likvida medel kommer GD Budget att införa de förbättringar som konstaterats vid provkörningen i samband med lanseringen av nödfallsplanen för SWIFT–transaktioner. |
| --- | --- |

1.20

Nödfallsplanen för Sincom2 provades i november 2002. De förändringar av funktioner och den tekniska infrastrukturen som krävs i samband med att kommissionens nya redovisnings- och finanshanteringssystem ABAC tas i bruk i januari 2005 kommer emellertid att kräva en ny nödfallsplan. Vad gäller likvida medel kommer GD Budget att införa de förbättringar som konstaterats vid provkörningen i samband med lanseringen av nödfallsplanen för SWIFT–transaktioner.

| 1.21 | Utöver de problem som redovisas i punkt 1.16 har andra frågor ännu inte fått någon tillfredsställande lösning: |
| --- | --- |

1.21

Utöver de problem som redovisas i punkt 1.16 har andra frågor ännu inte fått någon tillfredsställande lösning:

| 1.21 | |
| --- | --- |

1.21

| a) | Till följd av tillämpningen av den nya budgetförordningen återstår det att införa regler för förskottshantering. |
| --- | --- |

a)

Till följd av tillämpningen av den nya budgetförordningen återstår det att införa regler för förskottshantering.

| a) | Vad gäller förvaltningen av likvida medel är det riktigt att förskottskontona inte har anpassats helt och hållet. Extra resurser har dock avsatts för ändamålet, och detta gäller särskilt arbetet med att kontrollera bankkontouppgifterna för varje förskottskonto. |
| --- | --- |

a)

Vad gäller förvaltningen av likvida medel är det riktigt att förskottskontona inte har anpassats helt och hållet. Extra resurser har dock avsatts för ändamålet, och detta gäller särskilt arbetet med att kontrollera bankkontouppgifterna för varje förskottskonto.

| b) | Man bör finna en lösning som förhindrar att det görs bokningar på avslutade bankkonton, samtidigt som historiska uppgifter bevaras. |
| --- | --- |

b)

Man bör finna en lösning som förhindrar att det görs bokningar på avslutade bankkonton, samtidigt som historiska uppgifter bevaras.

| b) | Sedan början av 2004 har en datarutin införts som hindrar att uppgifter från avslutade bankkonton kan registreras i huvudboken. |
| --- | --- |

b)

Sedan början av 2004 har en datarutin införts som hindrar att uppgifter från avslutade bankkonton kan registreras i huvudboken.

| c) | Det bör upprättas en klar och formaliserad beskrivning av uppgifter och ansvar vid enheten för likviditetsförvaltning så att man dels gör en lämplig åtskillnad mellan funktioner, dels effektivt kan förvalta nödvändiga vidaredelegeringar. |
| --- | --- |

c)

Det bör upprättas en klar och formaliserad beskrivning av uppgifter och ansvar vid enheten för likviditetsförvaltning så att man dels gör en lämplig åtskillnad mellan funktioner, dels effektivt kan förvalta nödvändiga vidaredelegeringar.

| c) | Formella regler för räkenskapsförarens delegering av uppgifter till personal inom kassaförvaltningen antogs i september 2004. |
| --- | --- |

c)

Formella regler för räkenskapsförarens delegering av uppgifter till personal inom kassaförvaltningen antogs i september 2004.

Handlingsplan för modernisering av redovisningen

| 1.22 | Den 17 december 2002 antog kommissionen en handlingsplan för modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) som är ett svar på många av revisionsrättens tidigare iakttagelser och tar hänsyn till bestämmelserna i den nya budgetförordning som antogs i juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Denna handlingsplan, som skall vara fullt operativ från och med den 1 januari 2005, innehåller två delar – en som gäller antagandet av en ny redovisningsram (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och en som gäller utvecklingen av det nya datasystem som behövs för att handlingsplanen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) skall kunna genomföras. De två kommittéer som anges i handlingsplanen, övervakningskommittén och den rådgivande kommittén för räkenskapsstandarder, inrättades också under det första kvartalet 2003. |
| --- | --- |

1.22

Den 17 december 2002 antog kommissionen en handlingsplan för modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) som är ett svar på många av revisionsrättens tidigare iakttagelser och tar hänsyn till bestämmelserna i den nya budgetförordning som antogs i juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Denna handlingsplan, som skall vara fullt operativ från och med den 1 januari 2005, innehåller två delar – en som gäller antagandet av en ny redovisningsram (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och en som gäller utvecklingen av det nya datasystem som behövs för att handlingsplanen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) skall kunna genomföras. De två kommittéer som anges i handlingsplanen, övervakningskommittén och den rådgivande kommittén för räkenskapsstandarder, inrättades också under det första kvartalet 2003.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.23 | Den rådgivande kommittén för räkenskapsstandarder, vars ordförande var kommissionens räkenskapsförare, bestod av företrädare för några institutioner (Europaparlamentet, domstolen och kommissionen) och några decentraliserade organ (byråer) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) samt externa experter. Dess uppgift var att undersöka internationella redovisningsprinciper (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och anpassa dem till gemenskapsförhållandena i enlighet med vad som anges i artikel 133.2 i budgetförordningen. Undersökningen ledde till att man i april 2004 lade fram förslag på 15 grundläggande redovisningsbestämmelser för de olika ämnen som kan bli föremål för behandling i redovisningen inför framläggandet av årsredovisningarna i slutet av budgetåret enligt principen om periodiserad redovisning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.23

Den rådgivande kommittén för räkenskapsstandarder, vars ordförande var kommissionens räkenskapsförare, bestod av företrädare för några institutioner (Europaparlamentet, domstolen och kommissionen) och några decentraliserade organ (byråer) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) samt externa experter. Dess uppgift var att undersöka internationella redovisningsprinciper (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och anpassa dem till gemenskapsförhållandena i enlighet med vad som anges i artikel 133.2 i budgetförordningen. Undersökningen ledde till att man i april 2004 lade fram förslag på 15 grundläggande redovisningsbestämmelser för de olika ämnen som kan bli föremål för behandling i redovisningen inför framläggandet av årsredovisningarna i slutet av budgetåret enligt principen om periodiserad redovisning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.24 | Dessa grundläggande bestämmelser skall också antas slutligt av kommissionens räkenskapsförare som även skall se till att de införs i form av kontoplaner för de institutioner och organ vars konton skall konsolideras (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). När det gäller den tidtabell som angavs i kommissionens handlingsplan tyder utvecklingen av arbetet på att de angivna tidsfristerna kommer att hållas. Härigenom kommer de grundläggande redovisningsbestämmelserna och kontoplanerna för de enheter som konsolideras att vara tillgängliga när räkenskaperna för budgetåret 2005 skall upprättas. |
| --- | --- |

1.24

Dessa grundläggande bestämmelser skall också antas slutligt av kommissionens räkenskapsförare som även skall se till att de införs i form av kontoplaner för de institutioner och organ vars konton skall konsolideras (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). När det gäller den tidtabell som angavs i kommissionens handlingsplan tyder utvecklingen av arbetet på att de angivna tidsfristerna kommer att hållas. Härigenom kommer de grundläggande redovisningsbestämmelserna och kontoplanerna för de enheter som konsolideras att vara tillgängliga när räkenskaperna för budgetåret 2005 skall upprättas.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.24 | I juni 2004 rådfrågades samtliga generaldirektorat, liksom räkenskapsförarna i EU:s institutioner och organ (i enlighet med artikel 133 i budgetförordningen), om de föreslagna redovisningsreglerna. Deras kommentarer och påpekanden har beaktats vid fastställandet av dessa regler, vilka i sin tur legat till grund för en redovisningshandledning. Denna har som syfte att beskriva tillämpningsområden och förfaranden vid tillämpningen av dessa regler, samt att redogöra för det nya redovisningssystemet. Generaldirektoraten rådfrågades angående utkastet till denna handledning i juli 2004. |
| --- | --- |

1.24

I juni 2004 rådfrågades samtliga generaldirektorat, liksom räkenskapsförarna i EU:s institutioner och organ (i enlighet med artikel 133 i budgetförordningen), om de föreslagna redovisningsreglerna. Deras kommentarer och påpekanden har beaktats vid fastställandet av dessa regler, vilka i sin tur legat till grund för en redovisningshandledning. Denna har som syfte att beskriva tillämpningsområden och förfaranden vid tillämpningen av dessa regler, samt att redogöra för det nya redovisningssystemet. Generaldirektoraten rådfrågades angående utkastet till denna handledning i juli 2004.

Kontoplanen färdigställdes också i juli 2004, även den baserad på de nya redovisningsreglerna och utformad med hänsyn till de råd som inhämtats från institutioner och organ.

Redovisningsreglerna kommer att antas av kommissionens räkenskapsförare under 2004 års sista kvartal.

| 1.25 | När det gäller datasystemen är tanken att det skall tas fram ett integrerat informationssystem som samlar alla räkenskapsuppgifter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) som behövs för att införa ett system för periodiserad redovisning den 1 januari 2005 i enlighet med budgetförordningen. Utvecklingen i fråga om redovisningsprinciperna har gjort det möjligt att lägga fast en struktur för och en översikt över hur systemet skall fungera. De lokala systemen hos de delegerade utanordnarna behöver kopplas samman med det centrala informationssystemet. Som revisionsrätten redan påpekat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) är tidsplanen för nödvändiga anpassningar och godkännanden trots detta mycket ambitiös och det finns risk för att kommissionen blir tvungen att göra successiva ändringar av de nuvarande systemen. |
| --- | --- |

1.25

När det gäller datasystemen är tanken att det skall tas fram ett integrerat informationssystem som samlar alla räkenskapsuppgifter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) som behövs för att införa ett system för periodiserad redovisning den 1 januari 2005 i enlighet med budgetförordningen. Utvecklingen i fråga om redovisningsprinciperna har gjort det möjligt att lägga fast en struktur för och en översikt över hur systemet skall fungera. De lokala systemen hos de delegerade utanordnarna behöver kopplas samman med det centrala informationssystemet. Som revisionsrätten redan påpekat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) är tidsplanen för nödvändiga anpassningar och godkännanden trots detta mycket ambitiös och det finns risk för att kommissionen blir tvungen att göra successiva ändringar av de nuvarande systemen.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.25 | Projektet pågår fortfarande och är i god fas med den tidsplan som anges i kommissionens meddelande av den 17 december 2002, samt med den mer detaljerade projektplanen som föreslogs den 8 juli 2003. Det nya centrala datasystemet, som går under beteckningen ”ABAC”, väntas vara klart för övergången till periodiserad redovisning under 2005. Detta dock först efter att man har färdigutvecklat och testat de nya IT-funktionerna. Utvecklingen av denna programvara planeras, förutom inom GD Budget, i huvudsak ske under 2004 års senare hälft. I slutet av juni 2004 bedömde samtliga berörda generaldirektorat att de kommer att ha färdigutvecklat programvaran till slutet av 2004. Med tanke på den begränsade tidsrymd man förfogar över väntar sig dock flera av dem att bli klara så pass sent att ingen marginal kommer att finnas för oförutsedda händelser. |
| --- | --- |

1.25

Projektet pågår fortfarande och är i god fas med den tidsplan som anges i kommissionens meddelande av den 17 december 2002, samt med den mer detaljerade projektplanen som föreslogs den 8 juli 2003. Det nya centrala datasystemet, som går under beteckningen ”ABAC”, väntas vara klart för övergången till periodiserad redovisning under 2005. Detta dock först efter att man har färdigutvecklat och testat de nya IT-funktionerna. Utvecklingen av denna programvara planeras, förutom inom GD Budget, i huvudsak ske under 2004 års senare hälft. I slutet av juni 2004 bedömde samtliga berörda generaldirektorat att de kommer att ha färdigutvecklat programvaran till slutet av 2004. Med tanke på den begränsade tidsrymd man förfogar över väntar sig dock flera av dem att bli klara så pass sent att ingen marginal kommer att finnas för oförutsedda händelser.

Moderniseringsprojektet har i stora drag uppfyllt målsättningarna, och strävan är att även fortsättningsvis hålla tidsplanen, i synnerhet med tanke på de formella tidsgränser 2005 som fastställs i den nya budgetförordningen. Kommissionen anser fortfarande att det är möjligt att hålla de snäva tidsgränserna, men påpekar de risker som alltid omgärdar stora förändringsprojekt inom dataområdet.

| 1.26 | Upprättandet av öppningsbalansräkningen per den 1 januari 2005 är avgörande för att övergången från redovisning enligt kontantmetoden till periodiserad redovisning skall lyckas. I detta syfte bör räkenskapsuppgifterna behandlas på ett sådant sätt att man har tillgång till nödvändiga jämförelsetal vid upprättandet av årsredovisningen för 2005. Därför är det viktigt att det finns tillräckliga resurser vid utanordnarenheterna så att detta omfattande arbete kan genomföras på ett bra sätt, liksom en lämplig ram och uppföljning vid de centrala redovisningsenheterna. Räkenskapsföraren måste också se till att förfarandena för att initiera och godkänna bokföringstransaktioner vid utanordnarenheterna organiseras så att transaktionerna bokförs på ett korrekt sätt så snart de inträffat, även om det enligt budgetförordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) är utanordnaren som ansvarar för att uppgifterna är tillförlitliga. |
| --- | --- |

1.26

Upprättandet av öppningsbalansräkningen per den 1 januari 2005 är avgörande för att övergången från redovisning enligt kontantmetoden till periodiserad redovisning skall lyckas. I detta syfte bör räkenskapsuppgifterna behandlas på ett sådant sätt att man har tillgång till nödvändiga jämförelsetal vid upprättandet av årsredovisningen för 2005. Därför är det viktigt att det finns tillräckliga resurser vid utanordnarenheterna så att detta omfattande arbete kan genomföras på ett bra sätt, liksom en lämplig ram och uppföljning vid de centrala redovisningsenheterna. Räkenskapsföraren måste också se till att förfarandena för att initiera och godkänna bokföringstransaktioner vid utanordnarenheterna organiseras så att transaktionerna bokförs på ett korrekt sätt så snart de inträffat, även om det enligt budgetförordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) är utanordnaren som ansvarar för att uppgifterna är tillförlitliga.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.26 | Kommissionen är medveten om omfattningen och betydelsen av arbetet med att fastställa den ingående balansräkningen, och har därför avsatt lämpliga resurser för detta ändamål. Extra personalresurser har således avdelats för generaldirektoraten för att beräkna de ingående saldona för förfinansiering, fakturerade belopp, garantier, samt för att sammanställa förteckningar över nya juridiska personer. De centralt ansvariga avdelningarna har också hållit möten med övriga generaldirektorat i syfte att sprida information och ge ytterligare assistans, och det upprätthålls också löpande kontakter för dessa ändamål. Vidare finns det en webbsida med vanliga frågor (FAQ) på intranätet. |
| --- | --- |

1.26

Kommissionen är medveten om omfattningen och betydelsen av arbetet med att fastställa den ingående balansräkningen, och har därför avsatt lämpliga resurser för detta ändamål. Extra personalresurser har således avdelats för generaldirektoraten för att beräkna de ingående saldona för förfinansiering, fakturerade belopp, garantier, samt för att sammanställa förteckningar över nya juridiska personer. De centralt ansvariga avdelningarna har också hållit möten med övriga generaldirektorat i syfte att sprida information och ge ytterligare assistans, och det upprätthålls också löpande kontakter för dessa ändamål. Vidare finns det en webbsida med vanliga frågor (FAQ) på intranätet.

Räkenskapsföraren kommer att bedöma och godkänna de system som inrättas av utanordnarna i enlighet med budgetförordningen. Kommissionen bistår med utbildning och vägledning till de utanordnande enheterna, då dessa bär ansvaret för att införa rutiner som garanterar att bokföringsuppgifterna är pålitliga.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Egna medel

| 1.27 | Omfattningen av revisionsrättens granskning är densamma som beskrivs i punkterna 3.6 och 3.42. |
| --- | --- |

1.27

Omfattningen av revisionsrättens granskning är densamma som beskrivs i punkterna 3.6 och 3.42.

| 1.28 | Även om de transaktioner revisionsrätten granskat som helhet inte är behäftade med väsentliga fel visar revisionsrättens granskning att vissa delar av systemen för övervakning och kontroll och av redovisningen av medlemsstaternas traditionella egna medel måste förbättras för att minska riskerna för att gemenskapens egna medel tillhandahålls på ett oriktigt och ofullständigt sätt (se punkterna 3.59–3.62). |
| --- | --- |

1.28

Även om de transaktioner revisionsrätten granskat som helhet inte är behäftade med väsentliga fel visar revisionsrättens granskning att vissa delar av systemen för övervakning och kontroll och av redovisningen av medlemsstaternas traditionella egna medel måste förbättras för att minska riskerna för att gemenskapens egna medel tillhandahålls på ett oriktigt och ofullständigt sätt (se punkterna 3.59–3.62).

| 1.28 | Kommissionen kommer att följa upp revisionsrättens särskilda iakttagelser med de berörda medlemsstaterna. Kommissionen förväntar sig också att framtida ändringar av redovisningskraven för traditionella egna medel kommer att leda till att medlemsstaternas särskilda räkenskaper blir mer exakta och tillförlitliga. |
| --- | --- |

1.28

Kommissionen kommer att följa upp revisionsrättens särskilda iakttagelser med de berörda medlemsstaterna. Kommissionen förväntar sig också att framtida ändringar av redovisningskraven för traditionella egna medel kommer att leda till att medlemsstaternas särskilda räkenskaper blir mer exakta och tillförlitliga.

| 1.29 | Med undantag för de reservationer som lämnas avseende övervakningen av hur förmånsavtal tillämpas meddelar de ansvariga generaldirektörerna att de införda kontrollförfarandena ger tillräckliga garantier beträffande de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, vilket bekräftas av resultatet av revisionsrättens granskning (se punkt 3.58). |
| --- | --- |

1.29

Med undantag för de reservationer som lämnas avseende övervakningen av hur förmånsavtal tillämpas meddelar de ansvariga generaldirektörerna att de införda kontrollförfarandena ger tillräckliga garantier beträffande de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, vilket bekräftas av resultatet av revisionsrättens granskning (se punkt 3.58).

| 1.30 | Den allmänna situationen för området som helhet är stabil i förhållande till tidigare år. Det krävs dock förbättringar för att eliminera riskerna avseende riktigheten i de underliggande statistiska uppgifter som används vid beräkningen av egna medel (moms och BNI) och vissa transaktioners laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

1.30

Den allmänna situationen för området som helhet är stabil i förhållande till tidigare år. Det krävs dock förbättringar för att eliminera riskerna avseende riktigheten i de underliggande statistiska uppgifter som används vid beräkningen av egna medel (moms och BNI) och vissa transaktioners laglighet och korrekthet.

| 1.30 | Kommissionen noterar de brister som revisionsrätten pekar på i slutsatserna till kapitel 3, och kommer att överväga vilka åtgärder som borde införas för att avhjälpa bristerna. |
| --- | --- |

1.30

Kommissionen noterar de brister som revisionsrätten pekar på i slutsatserna till kapitel 3, och kommer att överväga vilka åtgärder som borde införas för att avhjälpa bristerna.

Den gemensamma jordbrukspolitiken

| 1.31 | Revisionsrättens granskning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar i medlemsstaterna visade att det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) i allmänhet är en användbar informationskälla när det gäller att bedöma lagligheten och korrektheten för omkring 58 % av utbetalningarna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Däremot framkom vid granskningen att det förekommer brister och motsägelser i kontrollen av stöd som beviljas i förhållande till producerad kvantitet (olivolja, bomull, tobak och torrfoder), stöd till landsbygdsutveckling, exportbidrag och interventionslagring (se punkterna 4.24–4.46). |
| --- | --- |

1.31

Revisionsrättens granskning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar i medlemsstaterna visade att det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) i allmänhet är en användbar informationskälla när det gäller att bedöma lagligheten och korrektheten för omkring 58 % av utbetalningarna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Däremot framkom vid granskningen att det förekommer brister och motsägelser i kontrollen av stöd som beviljas i förhållande till producerad kvantitet (olivolja, bomull, tobak och torrfoder), stöd till landsbygdsutveckling, exportbidrag och interventionslagring (se punkterna 4.24–4.46).

| 1.31 | Kommissionen anser att dess kontroll- och övervaktningsrutiner för den gemensamma jordbrukspolitiken utgör ett verksamt medel för att förebygga oegentligheter i de underliggande transaktionerna. Medlemsstaterna arbetar för att i samband med räkenskapsavslutningen återvinna de belopp som berörs av de nämnda felen och bristerna. |
| --- | --- |

1.31

Kommissionen anser att dess kontroll- och övervaktningsrutiner för den gemensamma jordbrukspolitiken utgör ett verksamt medel för att förebygga oegentligheter i de underliggande transaktionerna. Medlemsstaterna arbetar för att i samband med räkenskapsavslutningen återvinna de belopp som berörs av de nämnda felen och bristerna.

| 1.32 | Som revisionsrätten redan tidigare år konstaterat är utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken som helhet i hög grad påverkade av fel. Riskerna i fråga om laglighet och korrekthet varierar dock mellan jordbrukets största utgiftskategorier. Bidragssystemet för jordbruksgrödor är inte lika utsatt som djurbidragssystemet, medan risken för övriga utgiftskategorier är större samtidigt som kontrollerna av dem inte är lika effektiva (se punkt 4.47). |
| --- | --- |

1.32

Som revisionsrätten redan tidigare år konstaterat är utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken som helhet i hög grad påverkade av fel. Riskerna i fråga om laglighet och korrekthet varierar dock mellan jordbrukets största utgiftskategorier. Bidragssystemet för jordbruksgrödor är inte lika utsatt som djurbidragssystemet, medan risken för övriga utgiftskategorier är större samtidigt som kontrollerna av dem inte är lika effektiva (se punkt 4.47).

| 1.32 | Det faktum att kommissionens budget belastas av risker för oegentligheter i de underliggande transaktionerna ligger i själva de finansierade stödprogrammens natur. Kommissionen föresätter sig alltid att begränsa denna risk dels genom stödprogrammens utformning, dels genom sina övervaknings– och kontrollinsatser under programmens gång. Alla kontrollsystem måste utformas utifrån en avvägning mellan kostnaderna för den kontrollintensitet man vill uppnå och de positiva effekter som följer av kontrollerna. Till dessa positiva effekter hör i gemenskapssammanhang bland annat att man kan förebygga misshushållning med medel samt att hålla nere risken för felaktigheter på en godtagbar nivå (vad som är en godtagbar nivå varierar något mellan olika delar av budgeten, beroende på kostnaderna för kontroller och den inneboende risken för fel eller oegentligheter i transaktionerna). Kommissionens hållning i detta avseende är förenlig med revisionsrättens yttrande nr 2/2004 om ett gemensamt revisionssystem. |
| --- | --- |

1.32

Det faktum att kommissionens budget belastas av risker för oegentligheter i de underliggande transaktionerna ligger i själva de finansierade stödprogrammens natur. Kommissionen föresätter sig alltid att begränsa denna risk dels genom stödprogrammens utformning, dels genom sina övervaknings– och kontrollinsatser under programmens gång. Alla kontrollsystem måste utformas utifrån en avvägning mellan kostnaderna för den kontrollintensitet man vill uppnå och de positiva effekter som följer av kontrollerna. Till dessa positiva effekter hör i gemenskapssammanhang bland annat att man kan förebygga misshushållning med medel samt att hålla nere risken för felaktigheter på en godtagbar nivå (vad som är en godtagbar nivå varierar något mellan olika delar av budgeten, beroende på kostnaderna för kontroller och den inneboende risken för fel eller oegentligheter i transaktionerna). Kommissionens hållning i detta avseende är förenlig med revisionsrättens yttrande nr 2/2004 om ett gemensamt revisionssystem.

Kommissionen har strävat mot att omvandla det mesta av stödet till direktstöd till jordbrukare, eftersom ett sådant system bland annat minskar fondens utsatthet för dessa typer av risker och därmed också skyddar de europeiska skattebetalarna. 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer ytterligare att stärka denna positiva utveckling, i kombination med den andra omgången reformer 2004 (angående produkter från Medelhavsområdet). Det bestämdes också att medlemsstaterna skulle se till att ett stort antal stödordningar skulle anslutas till IACS från och med den 1 januari 2003. Kommissionen medger att exportbidragen och vissa ordningar som innefattar marknadsinterventioner medför större risker. På det stora hela förefaller dock det minskade antalet anmälningar av oegentligheter från medlemsstaternas sida vara ett tecken på att de ansträngningar som gjorts genom åren för att stärka kontrollerna och skärpa påföljderna för oegentligheter med ”transaktioner utanför IACS” har gett vissa resultat (t.ex de granskningar i efterhand som utförs enligt förordning (EG) nr 4045/89).

| 1.33 | Generaldirektörens årliga verksamhetsrapport och förklaring för generaldirektoratet för jordbruk skulle möjliggöra en bättre bedömning av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet om den i större utsträckning baserades på de mest relevanta uppgiftskällorna, såsom IACS, i stället för på uppgifter avseende budgetår före 2003 som endast är av marginell nytta för revisionsrättens revisionsförklaring (se punkterna 4.18–4.23). |
| --- | --- |

1.33

Generaldirektörens årliga verksamhetsrapport och förklaring för generaldirektoratet för jordbruk skulle möjliggöra en bättre bedömning av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet om den i större utsträckning baserades på de mest relevanta uppgiftskällorna, såsom IACS, i stället för på uppgifter avseende budgetår före 2003 som endast är av marginell nytta för revisionsrättens revisionsförklaring (se punkterna 4.18–4.23).

| 1.33 | Den förklaring som framlagts av generaldirektören för GD Jordbruk baseras, i fråga om EUGFJ:s garantisektion, på följande delar: |
| --- | --- |

1.33

Den förklaring som framlagts av generaldirektören för GD Jordbruk baseras, i fråga om EUGFJ:s garantisektion, på följande delar:

Ett förfarande för att godkänna räkenskaperna har inrättats i enlighet med artikel 53.5 i budgetförordningen. De finansiella korrigeringar som genomförts baseras på de granskningar kommissionen gjort i medlemsstaterna. Det faktum att beslut om att godkänna räkenskaper fattas några år efter utgiftsåret är en viktig del av förfarandet, som bland annat omfattar medlemsstaternas rätt att kommentera resultaten.

Den ökade säkerhet som ackreditering av utbetalningsställena innebär, det årliga certifieringsförfarandet och IACS. Dessa delar gör att man kan känna förtroende för kontrollen av de utgifter som deklarerats.

Flera andra aspekter tjänar som underlag till den ökade säkerheten. Det kan exempelvis röra sig om resultaten från granskningar som utförts av kommissionens interna revisionstjänst eller den interna revisionsenheten samt eventuell information från OLAF. GD Jordbruk tar också hänsyn till de uppgifter som kommer in från revisionsrätten. Den årliga verksamhetsrapporten har till syfte att lyfta fram de viktigaste framstegen som skett inom politikområdet under det gångna året (se svar till punkt 4.22).

| 1.34 | Även om kontrollen i allmänhet är bättre i fråga om IACS när det gäller riskerna avseende laglighet och korrekthet, behövs ytterligare förbättringar avseende jordbruksutgifterna som helhet för att man skall råda bot på de betydande brister som konstaterats i systemen för övervakning och kontroll. Vidare skulle innehållet i generaldirektörens årliga verksamhetsrapport och utformningen av förklaringen kunna förbättras så att den kan bli en informationskälla för revisionsrättens revisionsförklaring. |
| --- | --- |

1.34

Även om kontrollen i allmänhet är bättre i fråga om IACS när det gäller riskerna avseende laglighet och korrekthet, behövs ytterligare förbättringar avseende jordbruksutgifterna som helhet för att man skall råda bot på de betydande brister som konstaterats i systemen för övervakning och kontroll. Vidare skulle innehållet i generaldirektörens årliga verksamhetsrapport och utformningen av förklaringen kunna förbättras så att den kan bli en informationskälla för revisionsrättens revisionsförklaring.

| 1.34 | Kommissionen anser generellt att det nuvarande systemet med rapportering av statistiska data för IACS uppfyller sitt ändamål, men delar uppfattningen att det krävs förbättringar på de punkter där medlemsstaterna utfört kontroller bristfälligt, t.ex. i fråga om vissa kontroller som sker efter betalning. Alla avvikelser som upptäcks undersöks och åtgärdas i alla händelser i samband med räkenskapsavslutningen. |
| --- | --- |

1.34

Kommissionen anser generellt att det nuvarande systemet med rapportering av statistiska data för IACS uppfyller sitt ändamål, men delar uppfattningen att det krävs förbättringar på de punkter där medlemsstaterna utfört kontroller bristfälligt, t.ex. i fråga om vissa kontroller som sker efter betalning. Alla avvikelser som upptäcks undersöks och åtgärdas i alla händelser i samband med räkenskapsavslutningen.

Generaldirektoratet för jordbruk kommer att ta hänsyn till revisionsrättens rekommendation vid sammanställandet av framtida verksamhetsrapporter.

Strukturåtgärder

| 1.35 | Revisionsrättens granskning bekräftar att det fortfarande finns brister i medlemsstaternas system för övervakning och kontroll av genomförandet av gemenskapsbudgeten. När det gäller avslutandet av stödformer för programperioden 1994–1999 begränsas den förbättring som konstaterats av att medlemsstaterna överlämnar ofullständig och otillräcklig dokumentation som underlag för ansökningar om slutbetalning. Därutöver tillkommer kommissionens problem vid handläggningen av ärenden (se punkt 5.67). När det gäller förvaltnings– och kontrollsystemen för perioden 2000–2006 visar revisionsrättens granskning att samma typ av brister som konstaterats tidigare år kvarstår (se punkt 5.68). |
| --- | --- |

1.35

Revisionsrättens granskning bekräftar att det fortfarande finns brister i medlemsstaternas system för övervakning och kontroll av genomförandet av gemenskapsbudgeten. När det gäller avslutandet av stödformer för programperioden 1994–1999 begränsas den förbättring som konstaterats av att medlemsstaterna överlämnar ofullständig och otillräcklig dokumentation som underlag för ansökningar om slutbetalning. Därutöver tillkommer kommissionens problem vid handläggningen av ärenden (se punkt 5.67). När det gäller förvaltnings– och kontrollsystemen för perioden 2000–2006 visar revisionsrättens granskning att samma typ av brister som konstaterats tidigare år kvarstår (se punkt 5.68).

| 1.35 | Kommissionen anser att den övervakning och kontroll den utför inom området för strukturåtgärder utgör en god grund för en bedömning av risken för oegentligheter i de underliggande transaktionerna. |
| --- | --- |

1.35

Kommissionen anser att den övervakning och kontroll den utför inom området för strukturåtgärder utgör en god grund för en bedömning av risken för oegentligheter i de underliggande transaktionerna.

Trots att de uppgifter som lämnades av medlemstaterna inför avslutningen av programmen kom in sent och var av varierande kvalitet gjorde kommissionen stora framsteg under 2003 när det gällde genomgången av ansökningar om slutbetalning för 1994–1999 års program. Den metod för avslutning av program som kommissionen använder har till syfte att undvika att slutbetalningarna används för utgifter som inte uppfyller reglerna.

Vad gäller programperioden 2000–2006 vill kommissionen hänvisa till sitt svar på punkt 1.38.

| 1.36 | Resultaten av revisionsrättens granskningar hos stödmottagare visar att samma typ av fel kvarstår och att de förekommer lika ofta som tidigare år, vilket bekräftar den konstaterade förekomsten av brister i systemen (se punkt 5.56). |
| --- | --- |

1.36

Resultaten av revisionsrättens granskningar hos stödmottagare visar att samma typ av fel kvarstår och att de förekommer lika ofta som tidigare år, vilket bekräftar den konstaterade förekomsten av brister i systemen (se punkt 5.56).

| 1.36 | Kommissionen fortsätter att lägga stora delar av sina revisionsresurser på att gå igenom de olika medlemsstaternas system. Där så krävs stoppas betalningarna till program vars system visar allvarliga brister och kan äventyra gemenskapsmedel samt leda till oegentligheter som kräver finansiella korrigeringar. Kommissionen följer upp de fel som upptäckts i revisionsrättens och i den egna granskningen, samt vidtar åtgärder för att rätta till dessa. |
| --- | --- |

1.36

Kommissionen fortsätter att lägga stora delar av sina revisionsresurser på att gå igenom de olika medlemsstaternas system. Där så krävs stoppas betalningarna till program vars system visar allvarliga brister och kan äventyra gemenskapsmedel samt leda till oegentligheter som kräver finansiella korrigeringar. Kommissionen följer upp de fel som upptäckts i revisionsrättens och i den egna granskningen, samt vidtar åtgärder för att rätta till dessa.

| 1.37 | I sina årliga verksamhetsrapporter och förklaringar försäkrar generaldirektörerna att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta, men revisionsrätten konstaterar att de reservationer som lämnats för samtliga strukturåtgärder dåligt överensstämmer med den försäkran som ges. Dessutom har inte riskerna i samband med avslutandet av programperioden 1994–1999 givit upphov till någon reservation i de ansvariga generaldirektörernas förklaringar (se punkterna 5.57–5.62). |
| --- | --- |

1.37

I sina årliga verksamhetsrapporter och förklaringar försäkrar generaldirektörerna att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta, men revisionsrätten konstaterar att de reservationer som lämnats för samtliga strukturåtgärder dåligt överensstämmer med den försäkran som ges. Dessutom har inte riskerna i samband med avslutandet av programperioden 1994–1999 givit upphov till någon reservation i de ansvariga generaldirektörernas förklaringar (se punkterna 5.57–5.62).

| 1.37 | De förklaringar som avgetts av de fyra generaldirektorat som ansvarar för strukturfondernas resurser underbyggs av de framsteg som gjorts med genomgången och revisionen av medlemsstaternas system. Frånvaron av reservationer gällande programmen under perioden 1994–1999 förklaras av grundliga förfaranden inom generaldirektoraten, samt av efterhandsrevisionen, som utförs för att verifiera de slutliga räkenskapernas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

1.37

De förklaringar som avgetts av de fyra generaldirektorat som ansvarar för strukturfondernas resurser underbyggs av de framsteg som gjorts med genomgången och revisionen av medlemsstaternas system. Frånvaron av reservationer gällande programmen under perioden 1994–1999 förklaras av grundliga förfaranden inom generaldirektoraten, samt av efterhandsrevisionen, som utförs för att verifiera de slutliga räkenskapernas tillförlitlighet.

| 1.38 | Revisionsrätten konstaterar att systemen för övervakning och kontroll av programperioden 2000–2006 i allmänhet ännu inte fungerar på ett tillfredsställande sätt, vilket visar sig genom den höga andel väsentliga fel som upptäckts inom det här området. |
| --- | --- |

1.38

Revisionsrätten konstaterar att systemen för övervakning och kontroll av programperioden 2000–2006 i allmänhet ännu inte fungerar på ett tillfredsställande sätt, vilket visar sig genom den höga andel väsentliga fel som upptäckts inom det här området.

| 1.38 | För perioden 2000–2006 följer kommissionen en flerårig strategi, som – förutom att med hänsyn tagen till andra prioriteringar fastställa en viss revisionsnivå för den innevarande perioden utifrån en riskbedömning – innebär att den gemensamma revisionsmetoden skall tillämpas. Detta för att få ut så mycket som möjligt av både den egna och av medlemsstaternas revisionsarbete. Dessutom erbjuder kommissionen medlemsstaterna vägledning och god praxis. |
| --- | --- |

1.38

För perioden 2000–2006 följer kommissionen en flerårig strategi, som – förutom att med hänsyn tagen till andra prioriteringar fastställa en viss revisionsnivå för den innevarande perioden utifrån en riskbedömning – innebär att den gemensamma revisionsmetoden skall tillämpas. Detta för att få ut så mycket som möjligt av både den egna och av medlemsstaternas revisionsarbete. Dessutom erbjuder kommissionen medlemsstaterna vägledning och god praxis.

Inre politik

| 1.39 | Granskningen visade på brister i fråga om förvaltnings– och kontrollsystemen för sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) och för Europeiska flyktingfonden inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Inom ramen för systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen bör ansträngningarna fortgå för att slutföra tillämpningen av normerna för intern kontroll (se punkterna 6.4–6.16 och 6.41). |
| --- | --- |

1.39

Granskningen visade på brister i fråga om förvaltnings– och kontrollsystemen för sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) och för Europeiska flyktingfonden inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Inom ramen för systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen bör ansträngningarna fortgå för att slutföra tillämpningen av normerna för intern kontroll (se punkterna 6.4–6.16 och 6.41).

| 1.39 | Kommissionen delar helt de målsättningar som revisionsrätten tar upp i denna rapport, och söker uppnå dessa i sin löpande verksamhet. Genom den administrativa reformen har kontrollsystemen förstärkts och fortsätter att vara föremål för en grundlig uppföljning. |
| --- | --- |

1.39

Kommissionen delar helt de målsättningar som revisionsrätten tar upp i denna rapport, och söker uppnå dessa i sin löpande verksamhet. Genom den administrativa reformen har kontrollsystemen förstärkts och fortsätter att vara föremål för en grundlig uppföljning.

Under den andra etappen av genomförandet av Europeiska flyktingfondens uppdrag anordnade kommissionen under 2002 och 2003 kontrollbesök i samtliga medlemsstater. Resultaten från dessa besök visade att det fortfarande finns urymme för förbättringar, och de brister som uppmärksammades kommer att ingå i underlaget för planeringen av efterhandsgranskningarna.

| 1.40 | Substansgranskningen av transaktioner inom området inre politik visade att det finns brister i det sätt på vilket systemen för intern kontroll vid kommissionen fungerar och att det finns många fel hos slutliga stödmottagare, vilket stöder revisionsrättens tidigare iakttagelser om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och bekräftar bristerna som identifierats i de kontrollförfaranden som används (se punkterna 6.17–6.26 och 6.42). Analysen av kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand på området inre politik visar också att ett stort antal slutliga stödmottagare redovisar för höga kostnader för åtgärder som medfinansieras av gemenskapen. Revisionsrätten anser att i detta avseende är de korrigerande åtgärder som införs i sjätte FoTU–ramprogrammet inte tillräckliga för att minska riskerna i samband med de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkterna 6.27–6.33 och 6.43). |
| --- | --- |

1.40

Substansgranskningen av transaktioner inom området inre politik visade att det finns brister i det sätt på vilket systemen för intern kontroll vid kommissionen fungerar och att det finns många fel hos slutliga stödmottagare, vilket stöder revisionsrättens tidigare iakttagelser om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och bekräftar bristerna som identifierats i de kontrollförfaranden som används (se punkterna 6.17–6.26 och 6.42). Analysen av kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand på området inre politik visar också att ett stort antal slutliga stödmottagare redovisar för höga kostnader för åtgärder som medfinansieras av gemenskapen. Revisionsrätten anser att i detta avseende är de korrigerande åtgärder som införs i sjätte FoTU–ramprogrammet inte tillräckliga för att minska riskerna i samband med de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkterna 6.27–6.33 och 6.43).

| 1.40 | När det gäller kontroller av direkt förvaltade utgifter, såväl i förhand som i efterhand, anser sig kommissionen förvissad om att den nu uppfyller budgetförordningens krav, i synnerhet efter det att den administrativa reformen genomfördes. Kommissionen försöker alltid förbättra sina system för övervakning och kontroll, och välkomnar revisionsrättens rekommendationer för detta ändamål. Vad gäller slutmottagarna visar resultaten av kommissionens efterhandsgranskningar att de misstag som begås på mottagarnivå ofta beror på att standardkontrakten för det femte ramprogrammet var komplext utformade. Misstagen verkar i båda riktningarna, dvs. det händer både att slutmottagare överskattar och underskattar sina utgifter. Totalt sett bedöms dock nettoeffekten på kommissionens budget vara begränsad. |
| --- | --- |

1.40

När det gäller kontroller av direkt förvaltade utgifter, såväl i förhand som i efterhand, anser sig kommissionen förvissad om att den nu uppfyller budgetförordningens krav, i synnerhet efter det att den administrativa reformen genomfördes. Kommissionen försöker alltid förbättra sina system för övervakning och kontroll, och välkomnar revisionsrättens rekommendationer för detta ändamål. Vad gäller slutmottagarna visar resultaten av kommissionens efterhandsgranskningar att de misstag som begås på mottagarnivå ofta beror på att standardkontrakten för det femte ramprogrammet var komplext utformade. Misstagen verkar i båda riktningarna, dvs. det händer både att slutmottagare överskattar och underskattar sina utgifter. Totalt sett bedöms dock nettoeffekten på kommissionens budget vara begränsad.

Åtgärder har vidtagits för att avhjälpa problemen, och i det sjätte ramprogrammet infördes kraftiga förenklingar som förväntas leda till en betydligt effektivare förvaltning av dessa medel hos deltagarna i programmen.

| 1.41 | Kvaliteten på och tillförlitligheten hos uppgifterna i verksamhetsrapporterna för 2003 har förbättrats vilket gör det möjligt att bättre bedöma de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Det kvarstår dock brister i utformningen av reservationer (se punkterna 6.34–6.40 och 6.44). |
| --- | --- |

1.41

Kvaliteten på och tillförlitligheten hos uppgifterna i verksamhetsrapporterna för 2003 har förbättrats vilket gör det möjligt att bättre bedöma de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Det kvarstår dock brister i utformningen av reservationer (se punkterna 6.34–6.40 och 6.44).

| 1.41 | Bakom formuleringen av reservationerna ligger en genomgripande analys av respektive generaldirektorats verksamhet, vilken i stora drag redovisas i de årliga verksamhetsrapporterna (varje reservation blir också föremål för en specifik handlingsplan vars genomförande alltid följs upp). |
| --- | --- |

1.41

Bakom formuleringen av reservationerna ligger en genomgripande analys av respektive generaldirektorats verksamhet, vilken i stora drag redovisas i de årliga verksamhetsrapporterna (varje reservation blir också föremål för en specifik handlingsplan vars genomförande alltid följs upp).

| 1.42 | Allmänt konstaterar revisionsrätten att de förbättringar som skett under 2003 av den interna kontrollen ännu inte räcker till för att undvika att det görs många fel hos slutliga stödmottagare eller att det finns brister i hur kommissionens egna system fungerar (se punkt 6.45). |
| --- | --- |

1.42

Allmänt konstaterar revisionsrätten att de förbättringar som skett under 2003 av den interna kontrollen ännu inte räcker till för att undvika att det görs många fel hos slutliga stödmottagare eller att det finns brister i hur kommissionens egna system fungerar (se punkt 6.45).

| 1.42 | Kommissionen förbättrar kontinuerligt de befintliga systemen, och tar därvid särskild hänsyn till revisionsrättens rekommendationer (se punkt 6.44). |
| --- | --- |

1.42

Kommissionen förbättrar kontinuerligt de befintliga systemen, och tar därvid särskild hänsyn till revisionsrättens rekommendationer (se punkt 6.44).

Externa åtgärder

| 1.43 | Fastän 2003 i princip var det sista året i delegeringsprocessen för de geografiska programmen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) finns det stora skillnader i tillförlitlighet och ändamålsenlighet mellan granskningarna (kontroller, genomgångar, inspektioner, internrevision eller revision utförd av externa företag) vid delegationerna och kontoret för Byrån för samarbete EuropeAid (se punkterna 7.14–7.32). |
| --- | --- |

1.43

Fastän 2003 i princip var det sista året i delegeringsprocessen för de geografiska programmen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) finns det stora skillnader i tillförlitlighet och ändamålsenlighet mellan granskningarna (kontroller, genomgångar, inspektioner, internrevision eller revision utförd av externa företag) vid delegationerna och kontoret för Byrån för samarbete EuropeAid (se punkterna 7.14–7.32).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.43 | Nästan alla de mest omfattande av de geografiskt indelade program som ingår i budgeten decentraliserades under perioden 2001–2003, medan handläggningen av de tematiskt indelade budgetposterna har decentraliserats under 2004. Det faktum att decentraliseringen således skett gradvis är en viktig del av förklaringen till skillnaderna mellan olika delegationer och mellan olika direktorat inom Byrån för samarbete EuropeAid. |
| --- | --- |

1.43

Nästan alla de mest omfattande av de geografiskt indelade program som ingår i budgeten decentraliserades under perioden 2001–2003, medan handläggningen av de tematiskt indelade budgetposterna har decentraliserats under 2004. Det faktum att decentraliseringen således skett gradvis är en viktig del av förklaringen till skillnaderna mellan olika delegationer och mellan olika direktorat inom Byrån för samarbete EuropeAid.

| 1.44 | Vid kommissionens centrala enheter och delegationer (se punkt 7.36) konstaterades ett begränsat antal fel utan ekonomiska konsekvenser. Revisionsrättens granskning visade på brister i systemen för intern kontroll och ett relativt stort antal oriktigheter vid de organ som verkställer projekt och vid själva projekten (se punkterna 7.37–7.39). |
| --- | --- |

1.44

Vid kommissionens centrala enheter och delegationer (se punkt 7.36) konstaterades ett begränsat antal fel utan ekonomiska konsekvenser. Revisionsrättens granskning visade på brister i systemen för intern kontroll och ett relativt stort antal oriktigheter vid de organ som verkställer projekt och vid själva projekten (se punkterna 7.37–7.39).

| 1.44 | Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning att projektledande enheter och icke-statliga organisationer fortfarande brister i tillämpningen av anbuds- och upphandlingsförfaranden. Allteftersom förvaltningen av projekt decentraliseras anser kommissionen att striktare kontroller bör kunna utövas på platsen av respektive delegation. Som en följd av de nya reglerna om överenskommelser om bidrag skall alla projekträkenskaper från och med juni 2003 bli föremål för revision innan slutbetalningen kan verkställas. |
| --- | --- |

1.44

Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning att projektledande enheter och icke-statliga organisationer fortfarande brister i tillämpningen av anbuds- och upphandlingsförfaranden. Allteftersom förvaltningen av projekt decentraliseras anser kommissionen att striktare kontroller bör kunna utövas på platsen av respektive delegation. Som en följd av de nya reglerna om överenskommelser om bidrag skall alla projekträkenskaper från och med juni 2003 bli föremål för revision innan slutbetalningen kan verkställas.

| 1.45 | De ansvariga generaldirektörerna anger att de granskningsförfaranden som införts ger tillräckliga garantier för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I de årliga verksamhetsberättelserna för kontoret för humanitärt bistånd och för Byrån för samarbete EuropeAid beskrivs de nuvarande systemen för intern kontroll. När det gäller Byrån för samarbete EuropeAid konstaterade dock revisionsrätten att systemen för övervakning av att de utgifter som ligger till grund för de årsredovisningar som läggs fram av organen som svarar för genomförandet, ännu inte garanterar att de betalningar som dessa organ verkställer är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

1.45

De ansvariga generaldirektörerna anger att de granskningsförfaranden som införts ger tillräckliga garantier för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I de årliga verksamhetsberättelserna för kontoret för humanitärt bistånd och för Byrån för samarbete EuropeAid beskrivs de nuvarande systemen för intern kontroll. När det gäller Byrån för samarbete EuropeAid konstaterade dock revisionsrätten att systemen för övervakning av att de utgifter som ligger till grund för de årsredovisningar som läggs fram av organen som svarar för genomförandet, ännu inte garanterar att de betalningar som dessa organ verkställer är lagliga och korrekta.

| 1.45 | De viktigaste övervaknings- och kontrollfunktionerna för EuropeAid kunde tas i bruk under 2003. De kontroller som utförs bedöms vara tillräckliga för ändamålet, dvs. att skapa en övergripande säkerhet kring den ekonomiska förvaltningen som underlag för den förklaring som generaldirektören skall lägga fram (se även svaren till punkterna 7.45 och 7.48). |
| --- | --- |

1.45

De viktigaste övervaknings- och kontrollfunktionerna för EuropeAid kunde tas i bruk under 2003. De kontroller som utförs bedöms vara tillräckliga för ändamålet, dvs. att skapa en övergripande säkerhet kring den ekonomiska förvaltningen som underlag för den förklaring som generaldirektören skall lägga fram (se även svaren till punkterna 7.45 och 7.48).

| 1.46 | För området som helhet var de delar som behövs för att övervaka och kontrollera systemen och utgifterna redan införda 2003. Det är trots detta nödvändigt att dessa delar blir operativa för att man skall kunna förbättra de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, vilket fortfarande behövs, vid de organisationer som verkställer projekt och hos slutliga stödmottagare. |
| --- | --- |

1.46

För området som helhet var de delar som behövs för att övervaka och kontrollera systemen och utgifterna redan införda 2003. Det är trots detta nödvändigt att dessa delar blir operativa för att man skall kunna förbättra de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, vilket fortfarande behövs, vid de organisationer som verkställer projekt och hos slutliga stödmottagare.

| 1.46 | Under de senaste åren har användningen av mallar och standardformat för olika former av avtal (kontrakt, bidragsöverenskommelser, finansieringsöverenskommelser) bidragit till att effektivisera kommissionens kontroller. Procedurerna för att verkställa betalningar och kräva styrkande handlingar stämmer således överens med budgetbestämmelserna. Kontraktsvillkoren för attestgranskning (”certification audits”) har också förfinats (se svaren till punkterna 7.30 och 7.32). Vidare har strategin för extern revision utökats genom införandet av årliga revisionsplaner över det granskningsarbete som skall genomföras på huvudkontorets eller delegationernas initiativ. |
| --- | --- |

1.46

Under de senaste åren har användningen av mallar och standardformat för olika former av avtal (kontrakt, bidragsöverenskommelser, finansieringsöverenskommelser) bidragit till att effektivisera kommissionens kontroller. Procedurerna för att verkställa betalningar och kräva styrkande handlingar stämmer således överens med budgetbestämmelserna. Kontraktsvillkoren för attestgranskning (”certification audits”) har också förfinats (se svaren till punkterna 7.30 och 7.32). Vidare har strategin för extern revision utökats genom införandet av årliga revisionsplaner över det granskningsarbete som skall genomföras på huvudkontorets eller delegationernas initiativ.

Stöd inför anslutningen

| 1.47 | Trots de förbättringar som konstaterats pekar utvärderingen av systemen för övervakning och kontroll återigen på ett antal brister i de kontroller som kommissionen gjort av förvaltnings– och kontrollsystemen i kandidatländerna. Dessa brister bör åtgärdas för att man skall minska de risker som följer med avvecklingen av förhandskontrollerna vid gemenskapens delegationer (se punkt 8.40–8.43). |
| --- | --- |

1.47

Trots de förbättringar som konstaterats pekar utvärderingen av systemen för övervakning och kontroll återigen på ett antal brister i de kontroller som kommissionen gjort av förvaltnings– och kontrollsystemen i kandidatländerna. Dessa brister bör åtgärdas för att man skall minska de risker som följer med avvecklingen av förhandskontrollerna vid gemenskapens delegationer (se punkt 8.40–8.43).

| 1.47 | Kommissionen följer upp revisionsrättens iakttagelser i fråga om stödet inför anslutning av nya medlemsstater, och kommer att vidta lämpliga åtgärder. Under arbetets gång bistod kommissionen anslutningsländerna med stöd och vägledning, och utförde också ett omfattande revisionsarbete i syfte att hjälpa de blivande medlemsstaterna att anpassa sina förvaltningsrutiner efter EU:s regler. Kommissionen fortsätter att bevaka att de länder som nu anslutit sig till unionen har adekvata system för förvaltningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

1.47

Kommissionen följer upp revisionsrättens iakttagelser i fråga om stödet inför anslutning av nya medlemsstater, och kommer att vidta lämpliga åtgärder. Under arbetets gång bistod kommissionen anslutningsländerna med stöd och vägledning, och utförde också ett omfattande revisionsarbete i syfte att hjälpa de blivande medlemsstaterna att anpassa sina förvaltningsrutiner efter EU:s regler. Kommissionen fortsätter att bevaka att de länder som nu anslutit sig till unionen har adekvata system för förvaltningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.

| 1.48 | Revisionsrättens granskning av utbetalningar visar att det förekommer fel. Bland annat finns det en risk för att nationella förpliktelser i fråga om parallell medfinansiering inte uppfylls (se punkterna 8.30–8.34). |
| --- | --- |

1.48

Revisionsrättens granskning av utbetalningar visar att det förekommer fel. Bland annat finns det en risk för att nationella förpliktelser i fråga om parallell medfinansiering inte uppfylls (se punkterna 8.30–8.34).

| 1.48 | Kommissionen bedömer att en del av de felaktigheter som revisionsrätten påpekar saknar ekonomisk verkan och främst är av formell art. |
| --- | --- |

1.48

Kommissionen bedömer att en del av de felaktigheter som revisionsrätten påpekar saknar ekonomisk verkan och främst är av formell art.

Åtgärder som samfinansieras följs löpande under genomförandet. I ett decentraliserat system går det emellertid inte att hundraprocentigt försäkra att ett villkor, t.ex. samfinansiering, har uppfyllts korrekt förrän en slutlig revision har genomförts.

| 1.49 | I sina årliga verksamhetsrapporter har generaldirektörerna försäkrat att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta, samtidigt som de lämnar betydande reservationer avseende Phare och Ispa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) Revisionsrätten anser att risken för att kandidatländer inte uppfyller sina skyldigheter i fråga om medfinansiering är tillräckligt viktig för att motivera en reservation i den förklaring 2003 som medföljer den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för utvidgning (se punkt 8.36). |
| --- | --- |

1.49

I sina årliga verksamhetsrapporter har generaldirektörerna försäkrat att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta, samtidigt som de lämnar betydande reservationer avseende Phare och Ispa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) Revisionsrätten anser att risken för att kandidatländer inte uppfyller sina skyldigheter i fråga om medfinansiering är tillräckligt viktig för att motivera en reservation i den förklaring 2003 som medföljer den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för utvidgning (se punkt 8.36).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.49 | Enligt kommissionens bedömning framgår det tydligt av generaldirektörens årliga verksamhetsrapport vilka risker som är förknippade med förvaltningen av stöd inför anslutningen. |
| --- | --- |

1.49

Enligt kommissionens bedömning framgår det tydligt av generaldirektörens årliga verksamhetsrapport vilka risker som är förknippade med förvaltningen av stöd inför anslutningen.

Trots detta överväger kommissionen att meddela en reservation när det gäller samfinansering tills situationen klarnar i avvaktan på den fortsatta utvecklingen.

| 1.50 | Under 2003 inrättade kandidatländerna med framgång förvaltningsstrukturer och mekanismer för intern kontroll men det behövs ytterligare ansträngningar för att dessa skall fungera ändamålsenligt så att situationen beträffande gemenskapsutgifternas laglighet och korrekthet kan utvecklas positivt och man kan ta hänsyn till att delegationernas förhandskontroller avvecklas. Den fördjupade granskning revisionsrätten genomförde 2003 visade att situationen i allmänhet var otillfredsställande när det gällde kommissionens egna system för övervakning och kontroll, vilket yttrat sig i de många fel som konstaterades på transaktionsnivå. Dessa fel bekräftar den risk som konstaterades redan 2002 och som beror på de brister som då identifierades i dessa system. |
| --- | --- |

1.50

Under 2003 inrättade kandidatländerna med framgång förvaltningsstrukturer och mekanismer för intern kontroll men det behövs ytterligare ansträngningar för att dessa skall fungera ändamålsenligt så att situationen beträffande gemenskapsutgifternas laglighet och korrekthet kan utvecklas positivt och man kan ta hänsyn till att delegationernas förhandskontroller avvecklas. Den fördjupade granskning revisionsrätten genomförde 2003 visade att situationen i allmänhet var otillfredsställande när det gällde kommissionens egna system för övervakning och kontroll, vilket yttrat sig i de många fel som konstaterades på transaktionsnivå. Dessa fel bekräftar den risk som konstaterades redan 2002 och som beror på de brister som då identifierades i dessa system.

| 1.50 | Kommissionen är medveten om behovet av förbättrade förvaltnings- och kontrollsystem i de nya medlemsstaterna och i anslutningsländerna, och fortsätter att bidra till detta arbete, bland annat genom egna granskningar. |
| --- | --- |

1.50

Kommissionen är medveten om behovet av förbättrade förvaltnings- och kontrollsystem i de nya medlemsstaterna och i anslutningsländerna, och fortsätter att bidra till detta arbete, bland annat genom egna granskningar.

Vad gäller de felaktigheter i kommissionens interna system som konstaterats av revisionsrätten hänvisar kommissionen till sitt svar under punkt 1.48.

Administrativa utgifter

| 1.51 | Trots de ansträngningar som gjordes under 2003 visar revisionsrättens granskningar att flertalet institutioner ännu inte helt hade genomfört de förändringar som är nödvändiga för att den nya ram för intern kontroll som anges i budgetförordningen skall kunna tillämpas (se punkt 9.65). |
| --- | --- |

1.51

Trots de ansträngningar som gjordes under 2003 visar revisionsrättens granskningar att flertalet institutioner ännu inte helt hade genomfört de förändringar som är nödvändiga för att den nya ram för intern kontroll som anges i budgetförordningen skall kunna tillämpas (se punkt 9.65).

| 1.51 | Reformens genomförande är en viktig prioritet för kommissionen. I slutet av 2002 genomförde alla avdelningar en noggrann ”beredskapsbedömning”, för att ge en bild av hur väl varje avdelning var förberedd för tillämpningen av den nya budgetförordningen. |
| --- | --- |

1.51

Reformens genomförande är en viktig prioritet för kommissionen. I slutet av 2002 genomförde alla avdelningar en noggrann ”beredskapsbedömning”, för att ge en bild av hur väl varje avdelning var förberedd för tillämpningen av den nya budgetförordningen.

Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer (publikationsbyrån) har redan meddelat att den kraftigt kommer att öka sina ansträngningar på de punkter som påpekats av revisionsrätten. Detta framgår särskilt av dess årliga verksamhetsrapport för 2003 (sidan 100) samt av dess ”beredskapsbedömning”.

| 1.52 | Revisionsrättens granskning visade inte på några väsentliga problem som påverkar lagligheten och korrektheten för de granskade transaktionerna som helhet (se punkterna 9.66 och 9.68). |
| --- | --- |

1.52

Revisionsrättens granskning visade inte på några väsentliga problem som påverkar lagligheten och korrektheten för de granskade transaktionerna som helhet (se punkterna 9.66 och 9.68).

| 1.53 | De årliga verksamhetsrapporterna från institutionernas delegerade utanordnare och generaldirektörernas förklaringar ger rimlig säkerhet om de administrativa utgifternas laglighet och korrekthet (se punkterna 9.16–9.17, 9.24, 9.29, 9.34, 9.46, 9.53, 9.63 och 9.67). Kommissionens generaldirektör med ansvar för yttre förbindelser lämnade dock i sin förklaring två reservationer beträffande tillämpningen av normerna för intern kontroll vid gemenskapens delegationer (se punkt 9.64). |
| --- | --- |

1.53

De årliga verksamhetsrapporterna från institutionernas delegerade utanordnare och generaldirektörernas förklaringar ger rimlig säkerhet om de administrativa utgifternas laglighet och korrekthet (se punkterna 9.16–9.17, 9.24, 9.29, 9.34, 9.46, 9.53, 9.63 och 9.67). Kommissionens generaldirektör med ansvar för yttre förbindelser lämnade dock i sin förklaring två reservationer beträffande tillämpningen av normerna för intern kontroll vid gemenskapens delegationer (se punkt 9.64).

| 1.53 | Kommissionen noterar att den nämns bland de institutioner där de delegerade utanordnarna avgett förklaringar om rimlig säkerhet. |
| --- | --- |

1.53

Kommissionen noterar att den nämns bland de institutioner där de delegerade utanordnarna avgett förklaringar om rimlig säkerhet.

Generaldirektören för yttre förbindelser meddelade i sin förklaring för 2003 en reservation när det gäller delegationernas tillämpning av kontrollnormerna nr 17 (tillsyn) och 12 (information om förvaltningen), och höll också kvar sin reservation från 2002 vad avser kontrollnorm nr 16 om åtskillnad mellan funktioner. Sedan januari genomförs en särskild åtgärdsplan för de punkter som reservationerna gäller.

| 1.54 | Undersökningen av transaktioner visar på en stabil situation i förhållande till föregående år men institutionerna bör fortsätta att sträva efter att förbättra systemen för övervakning och kontroll för att minska de risker som de existerande bristerna medför i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

1.54

Undersökningen av transaktioner visar på en stabil situation i förhållande till föregående år men institutionerna bör fortsätta att sträva efter att förbättra systemen för övervakning och kontroll för att minska de risker som de existerande bristerna medför i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 1.54 | Vad gäller systemen för övervakning framhåller kommissionen att detta arbete främst bedrivs inom de olika avdelningarna, men medger samtidigt att det fortfarande finns utrymme för vissa förbättringar när det gäller att dokumentera denna övervakning, vilket också framgår av översikten över de interna kontrollsystemens funktionssätt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Kommissionen planerar också särskilda seminarier (workshoppar) för detta ändamål under andra halvåret 2004. |
| --- | --- |

1.54

Vad gäller systemen för övervakning framhåller kommissionen att detta arbete främst bedrivs inom de olika avdelningarna, men medger samtidigt att det fortfarande finns utrymme för vissa förbättringar när det gäller att dokumentera denna övervakning, vilket också framgår av översikten över de interna kontrollsystemens funktionssätt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Kommissionen planerar också särskilda seminarier (workshoppar) för detta ändamål under andra halvåret 2004.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

Se även hänvisningen till publikationsbyrån i svaret till punkt 1.51.

Utvecklingen avseende kommissionens system för intern kontroll

| 1.55 | Inom ramen för revisionsförklaringen (DAS) för budgetåret 2002 undersökte revisionsrätten hur långt kommissionens administrativa reform (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) kommit genom att göra en första utvärdering av kommissionens nya system för intern kontroll och av de garantier detta gav för att de transaktioner som ligger till grund för utbetalningarna från budgeten var lagliga och korrekta (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.55

Inom ramen för revisionsförklaringen (DAS) för budgetåret 2002 undersökte revisionsrätten hur långt kommissionens administrativa reform (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) kommit genom att göra en första utvärdering av kommissionens nya system för intern kontroll och av de garantier detta gav för att de transaktioner som ligger till grund för utbetalningarna från budgeten var lagliga och korrekta (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.56 | Utvärderingen av kommissionens system för intern kontroll fortsatte under 2003. Revisionsrätten har analyserat i vilken utsträckning uppgifter från ledningen (management representations) i de årliga verksamhetsrapporterna och generaldirektörernas förklaringar samt i kommissionens sammanfattning av dem, bekräftas av resultaten av revisionsrättens granskning och, i så fall, kan beaktas inom ramen för revisionsförklaringen. Revisionsrätten har dessutom undersökt vilka framsteg som gjorts beträffande införandet av centrala delar i omvandlingen av systemet för intern kontroll (åtgärder i vitboken, handlingsplaner i bilagorna till kommissionens sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna och generaldirektörernas förklaringar för 2002 och 2001 samt minimibestämmelserna för intern kontroll). |
| --- | --- |

1.56

Utvärderingen av kommissionens system för intern kontroll fortsatte under 2003. Revisionsrätten har analyserat i vilken utsträckning uppgifter från ledningen (management representations) i de årliga verksamhetsrapporterna och generaldirektörernas förklaringar samt i kommissionens sammanfattning av dem, bekräftas av resultaten av revisionsrättens granskning och, i så fall, kan beaktas inom ramen för revisionsförklaringen. Revisionsrätten har dessutom undersökt vilka framsteg som gjorts beträffande införandet av centrala delar i omvandlingen av systemet för intern kontroll (åtgärder i vitboken, handlingsplaner i bilagorna till kommissionens sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna och generaldirektörernas förklaringar för 2002 och 2001 samt minimibestämmelserna för intern kontroll).

| 1.57 | Enligt artikel 274 i EG-fördraget är kommissionen ansvarig för genomförandet av budgeten. All verksamhet följer emellertid inte samma förvaltningsmodell och reformen av kommissionen får olika effekter på olika områden. När det gäller utgifter skiljer budgetförordningen (artikel 53) på följande olika situationer: |
| --- | --- |

1.57

Enligt artikel 274 i EG-fördraget är kommissionen ansvarig för genomförandet av budgeten. All verksamhet följer emellertid inte samma förvaltningsmodell och reformen av kommissionen får olika effekter på olika områden. När det gäller utgifter skiljer budgetförordningen (artikel 53) på följande olika situationer:

| 1.57 | |
| --- | --- |

1.57

| a) | Kommissionen genomför budgeten centralt (administrativa utgifter och inre politik). Genomförandeuppgifterna utförs då antingen direkt av kommissionens enheter (direkt centraliserad förvaltning), eller indirekt när kommissionen anlitar ombud (indirekt centraliserad förvaltning). I fråga om den första kategorin rör reformen alla slag av utgiftens effektuering. För den andra kategorin får reformen särskilt följder för definitioner, övervakning och genomförande av arbetsuppgifterna i fråga. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen genomför budgeten centralt (administrativa utgifter och inre politik). Genomförandeuppgifterna utförs då antingen direkt av kommissionens enheter (direkt centraliserad förvaltning), eller indirekt när kommissionen anlitar ombud (indirekt centraliserad förvaltning). I fråga om den första kategorin rör reformen alla slag av utgiftens effektuering. För den andra kategorin får reformen särskilt följder för definitioner, övervakning och genomförande av arbetsuppgifterna i fråga.

| b) | Förvaltningen av transaktionerna överlåts till medlemsstaternas nationella myndigheter (EUGFJ:s garantisektion och strukturfonderna). Det handlar då om gemensam förvaltning och kommissionen skall se till att de nationella myndigheterna tillämpar gällande regler. I detta fall påverkar reformen av kommissionen endast övervakningen av genomförandet. |
| --- | --- |

b)

Förvaltningen av transaktionerna överlåts till medlemsstaternas nationella myndigheter (EUGFJ:s garantisektion och strukturfonderna). Det handlar då om gemensam förvaltning och kommissionen skall se till att de nationella myndigheterna tillämpar gällande regler. I detta fall påverkar reformen av kommissionen endast övervakningen av genomförandet.

| b) | Kommissionen har utvecklat en strategi för sitt revisionsarbete, som är kopplad till principen om en gemensam revisionsmetod och som syftar till att förbättra förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har utvecklat en strategi för sitt revisionsarbete, som är kopplad till principen om en gemensam revisionsmetod och som syftar till att förbättra förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna.

| c) | Kommissionen kan låta de stödmottagande staterna genomföra vissa delar av verksamheten efter att ha gjort förhandskontroller (stöd inför anslutningen). Förvaltningen kallas då decentraliserad och effekten av reformen påverkar då flertalet aspekter av förvaltningen, liksom när kommissionen anlitar ombud vid centraliserad förvaltning. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen kan låta de stödmottagande staterna genomföra vissa delar av verksamheten efter att ha gjort förhandskontroller (stöd inför anslutningen). Förvaltningen kallas då decentraliserad och effekten av reformen påverkar då flertalet aspekter av förvaltningen, liksom när kommissionen anlitar ombud vid centraliserad förvaltning.

Kommissionens ställningstaganden

Sammanfattning för 2003

| 1.58 | Med den sammanfattande verksamhetsrapporten för 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) fortsätter kommissionen sina ansträngningar för att skapa insyn i fråga om dess skyldighet att redogöra för förvaltningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Revisionsrätten noterar att kommissionen för första gången lägger fram en analys av den grad av säkerhet som systemen för övervakning och kontroll bidrar med i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Härigenom tar kommissionen som institution sitt ansvar för genomförandet av budgeten i enlighet med vad som anges i fördraget (artikel 274) i och med att man lägger fram de delegerade utanordnarnas ställningstaganden som sina egna. |
| --- | --- |

1.58

Med den sammanfattande verksamhetsrapporten för 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) fortsätter kommissionen sina ansträngningar för att skapa insyn i fråga om dess skyldighet att redogöra för förvaltningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Revisionsrätten noterar att kommissionen för första gången lägger fram en analys av den grad av säkerhet som systemen för övervakning och kontroll bidrar med i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Härigenom tar kommissionen som institution sitt ansvar för genomförandet av budgeten i enlighet med vad som anges i fördraget (artikel 274) i och med att man lägger fram de delegerade utanordnarnas ställningstaganden som sina egna.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.58 –1.60 | Liksom tidigare år har kommissionen i sin sammanfattande rapport över generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter gett en allmän överblick över de förklaringar som avgetts av de olika delegerade utanordnarna (vad gäller gemensam förvaltning, se den sammanfattande rapporten för 2002, KOM(2003) 391, avsnitt 5.3.3). Kommissionen redogör också i rapporten för de korrigerande åtgärder som förbereds på kommissionsnivå i de fall det uppstår återkommande fel inom vissa områden. |
| --- | --- |

1.58 –1.60

Liksom tidigare år har kommissionen i sin sammanfattande rapport över generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter gett en allmän överblick över de förklaringar som avgetts av de olika delegerade utanordnarna (vad gäller gemensam förvaltning, se den sammanfattande rapporten för 2002, KOM(2003) 391, avsnitt 5.3.3). Kommissionen redogör också i rapporten för de korrigerande åtgärder som förbereds på kommissionsnivå i de fall det uppstår återkommande fel inom vissa områden.

Kommissionen har närmare bestämt tagit ställning till en bestämd grupp utgiftsområden – som kunnat identifieras tydligare genom den nya strukturen på den sammanfattande rapporten för 2003 – där de svagheter som meddelats av den delegerade utanordnaren bedömdes kräva insatser på kommissionsnivå. Det är således bara på dessa områden, dvs. där betydande svagheter konstaterats på kommissionsnivå, som åtgärder föreslås i den sammanfattande rapporten. För de områden som inte uttryckligen nämns i den sammanfattande rapporten garanteras förvaltningen på generaldirektorats- eller avdelningsnivå genom den delegerade utanordnarens förklaring.

| 1.59 | Kommissionen uppger att man ännu inte kan avge en förklaring utan reservation för ett viktigt område med gemensam förvaltning (strukturfonderna). Vidare konstateras att trots att säkerheten är tillfredsställande på områdena med direkt och indirekt centraliserad förvaltning, kvarstår problem i fråga om bidrag som baseras på delvis återbetalning av de kostnader som redovisas av stödmottagare. De flesta generaldirektorat som förvaltar denna typ av program har också reserverat sig avseende frekvensen av fel. Samtliga påståenden ovan bekräftas av revisionsrättens granskningsresultat (se punkterna 5.66–5.69 och 6.41–6.45). |
| --- | --- |

1.59

Kommissionen uppger att man ännu inte kan avge en förklaring utan reservation för ett viktigt område med gemensam förvaltning (strukturfonderna). Vidare konstateras att trots att säkerheten är tillfredsställande på områdena med direkt och indirekt centraliserad förvaltning, kvarstår problem i fråga om bidrag som baseras på delvis återbetalning av de kostnader som redovisas av stödmottagare. De flesta generaldirektorat som förvaltar denna typ av program har också reserverat sig avseende frekvensen av fel. Samtliga påståenden ovan bekräftas av revisionsrättens granskningsresultat (se punkterna 5.66–5.69 och 6.41–6.45).

| 1.59 | Se svaren till punkterna 1.35–1.38. |
| --- | --- |

1.59

Se svaren till punkterna 1.35–1.38.

Vad gäller strukturfonderna har de berörda generaldirektoraten gjort en bedömning av hur omfattande revisionsarbete som genomförts på förvaltningssystemen för 2000–2006 års program, och utifrån sina respektive revisionsstrategier fastställt hur vittgående reservationer de behövt meddela. Generellt sett var reservationerna mer begränsade än 2002.

| 1.60 | Kommissionen tar dock inte ställning när det gäller situationen för den gemensamma jordbrukspolitiken, som är det största området med gemensam förvaltning som utförs tillsammans med medlemsstaterna. Detta gäller även den decentraliserade förvaltningen (egna medel och stöd inför anslutningen) och den gemensamma förvaltningen (externt bistånd). |
| --- | --- |

1.60

Kommissionen tar dock inte ställning när det gäller situationen för den gemensamma jordbrukspolitiken, som är det största området med gemensam förvaltning som utförs tillsammans med medlemsstaterna. Detta gäller även den decentraliserade förvaltningen (egna medel och stöd inför anslutningen) och den gemensamma förvaltningen (externt bistånd).

| 1.60 | Se svaret till punkt 1.58. |
| --- | --- |

1.60

Se svaret till punkt 1.58.

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för budgetåret 2003

Årliga verksamhetsrapporter

| 1.61 | I den nya skrivelsen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) för de årliga verksamhetsrapporterna 2003, som i de allmänna delarna bygger på riktlinjerna för metoden för utarbetande av årliga verksamhetsrapporter 2002 och på vissa aspekter av den gemensamma förvaltningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), görs det förändringar och införs nya delar enligt följande:






  a) | Tidsplanen tidigareläggs med hänsyn till kraven i den nya budgetförordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- | --- |

1.61

I den nya skrivelsen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) för de årliga verksamhetsrapporterna 2003, som i de allmänna delarna bygger på riktlinjerna för metoden för utarbetande av årliga verksamhetsrapporter 2002 och på vissa aspekter av den gemensamma förvaltningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), görs det förändringar och införs nya delar enligt följande:

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

a)

Tidsplanen tidigareläggs med hänsyn till kraven i den nya budgetförordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| b) | Generaldirektoraten uppmanas att redovisa ett antal förvaltningsindikatorer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och att utforma reservationerna med användning av standardiserade uppgifter som sammanställs i en standardtabell (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

b)

Generaldirektoraten uppmanas att redovisa ett antal förvaltningsindikatorer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och att utforma reservationerna med användning av standardiserade uppgifter som sammanställs i en standardtabell (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| c) | Resursdirektören bifogar sin förklaring till den årliga verksamhetsrapporten för att intyga uppgifternas tillförlitlighet i fråga om processen för upprättandet, de ekonomiska uppgifterna och tillämpningen av normer för intern kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

c)

Resursdirektören bifogar sin förklaring till den årliga verksamhetsrapporten för att intyga uppgifternas tillförlitlighet i fråga om processen för upprättandet, de ekonomiska uppgifterna och tillämpningen av normer för intern kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.62 | Detta har, tillsammans med den ömsesidiga granskningen (peer review), bidragit till att förbättra kvaliteten på de årliga verksamhetsrapporterna. I allmänhet redovisas i de aktuella årliga verksamhetsrapporterna den uppföljning som skett av de handlingsplaner som antogs inom ramen för de årliga verksamhetsrapporterna och kommissionens sammanfattning för 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), och den uppföljning av åtgärderna som skett till följd av rekommendationer efter den interna och externa granskningen. Genom införandet av en särskild skrivelse om dessa handlingsplaner (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), som är integrerade i de årliga förvaltningsplanerna för kommissionens enheter, har det blivit möjligt att mer effektivt övervaka utvecklingen. Revisionsrätten anser dock att hela denna process bör konsolideras ytterligare för att kunna genomföras effektivt. |
| --- | --- |

1.62

Detta har, tillsammans med den ömsesidiga granskningen (peer review), bidragit till att förbättra kvaliteten på de årliga verksamhetsrapporterna. I allmänhet redovisas i de aktuella årliga verksamhetsrapporterna den uppföljning som skett av de handlingsplaner som antogs inom ramen för de årliga verksamhetsrapporterna och kommissionens sammanfattning för 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), och den uppföljning av åtgärderna som skett till följd av rekommendationer efter den interna och externa granskningen. Genom införandet av en särskild skrivelse om dessa handlingsplaner (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), som är integrerade i de årliga förvaltningsplanerna för kommissionens enheter, har det blivit möjligt att mer effektivt övervaka utvecklingen. Revisionsrätten anser dock att hela denna process bör konsolideras ytterligare för att kunna genomföras effektivt.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.62 | Kommissionen anser att de årliga verksamhetsrapporterna är ett effektivt redskap i förvaltningen, särskilt genom att informera om de brister som upptäckts och därmed lägga grunden för effektiva åtgärder mot dessa. Enligt kommissionens bedömning höll också 2003 års rapporter och de förklaringar från generaldirektoraten som åtföljer dem en högre kvalitet än tidigare, och kommissionen kommer att arbeta för ytterligare förbättringar på denna punkt. |
| --- | --- |

1.62

Kommissionen anser att de årliga verksamhetsrapporterna är ett effektivt redskap i förvaltningen, särskilt genom att informera om de brister som upptäckts och därmed lägga grunden för effektiva åtgärder mot dessa. Enligt kommissionens bedömning höll också 2003 års rapporter och de förklaringar från generaldirektoraten som åtföljer dem en högre kvalitet än tidigare, och kommissionen kommer att arbeta för ytterligare förbättringar på denna punkt.

Reservationer i generaldirektörernas förklaringar

| 1.63 | I den förklaring som bifogas den årliga verksamhetsrapporten bekräftar generaldirektörerna att den interna kontroll som görs vid deras enhet ger rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Om den interna kontrollen är bristfällig eller om det förekommer fel, lämnar de reservationer och upprättar handlingsplaner med tidsfrister för genomförandet. |
| --- | --- |

1.63

I den förklaring som bifogas den årliga verksamhetsrapporten bekräftar generaldirektörerna att den interna kontroll som görs vid deras enhet ger rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Om den interna kontrollen är bristfällig eller om det förekommer fel, lämnar de reservationer och upprättar handlingsplaner med tidsfrister för genomförandet.

| 1.64 | För att fastställa reservationernas verkliga omfattning ombeds generaldirektörerna ange vilket kriterium de använder för att fastställa tröskelvärdet för väsentlighet. Utöver väsentlighet baserad på typ och sammanhang anges tröskelvärdet i riktlinjerna i form av relativ betydelse för den berörda verksamhetens budget, det vill säga 2 % av beloppet för den aktuella verksamheten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Revisionsrätten anser att detta väsentlighetsbegrepp inte är tillräckligt avpassat för att identifiera bristerna i systemet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.64

För att fastställa reservationernas verkliga omfattning ombeds generaldirektörerna ange vilket kriterium de använder för att fastställa tröskelvärdet för väsentlighet. Utöver väsentlighet baserad på typ och sammanhang anges tröskelvärdet i riktlinjerna i form av relativ betydelse för den berörda verksamhetens budget, det vill säga 2 % av beloppet för den aktuella verksamheten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Revisionsrätten anser att detta väsentlighetsbegrepp inte är tillräckligt avpassat för att identifiera bristerna i systemet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.64 | För att lyfta fram de mest allvarliga bristerna i förvaltningen (såsom ”förvaltning genom undantag”), har man fastställt att begreppet reservation endast skall användas i fråga om svagheter som på ett faktiskt och verifierbart sätt försämrat förutsättningarna för att kunna försäkra att kontrollstrukturerna ger en tillräcklig visshet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet under budgetåret (vilket alltså utesluter fall där risken endast är potentiell). Även om denna definition av reservation är fastställd behöver det dock preciseras ytterligare hur den delegerade utanordnaren i detalj skall bedöma de meddelade reservationernas effekt på förklaringen som helhet. |
| --- | --- |

1.64

För att lyfta fram de mest allvarliga bristerna i förvaltningen (såsom ”förvaltning genom undantag”), har man fastställt att begreppet reservation endast skall användas i fråga om svagheter som på ett faktiskt och verifierbart sätt försämrat förutsättningarna för att kunna försäkra att kontrollstrukturerna ger en tillräcklig visshet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet under budgetåret (vilket alltså utesluter fall där risken endast är potentiell). Även om denna definition av reservation är fastställd behöver det dock preciseras ytterligare hur den delegerade utanordnaren i detalj skall bedöma de meddelade reservationernas effekt på förklaringen som helhet.

reservation

| 1.65 | Generaldirektörerna kan frångå detta kriterium om de anser att sammanhanget kräver detta eller om bristen i sig är väsentlig. Om så sker skall valet av ett nytt tröskelvärde eller ett annat kriterium för väsentlighet motiveras i den årliga verksamhetsrapporten, och detta val bör göras med beaktande av de inneboende riskerna för vart och ett av de aktuella områdena. Kommissionen bör i detta avseende lägga fast en mer anpassad och specifik politik för fastställandet av tröskelvärde för väsentlighet som är avhängig av de aktuella transaktionernas karaktär och den godtagbara risken för området i fråga, och av vilka medel som skall avsättas till kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.65

Generaldirektörerna kan frångå detta kriterium om de anser att sammanhanget kräver detta eller om bristen i sig är väsentlig. Om så sker skall valet av ett nytt tröskelvärde eller ett annat kriterium för väsentlighet motiveras i den årliga verksamhetsrapporten, och detta val bör göras med beaktande av de inneboende riskerna för vart och ett av de aktuella områdena. Kommissionen bör i detta avseende lägga fast en mer anpassad och specifik politik för fastställandet av tröskelvärde för väsentlighet som är avhängig av de aktuella transaktionernas karaktär och den godtagbara risken för området i fråga, och av vilka medel som skall avsättas till kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.65 | Kommissionen är villig att överväga möjligheten att införa viss flexibilitet i fråga om tröskelvärdet för väsentlighet beroende på förvaltningsområdet. |
| --- | --- |

1.65

Kommissionen är villig att överväga möjligheten att införa viss flexibilitet i fråga om tröskelvärdet för väsentlighet beroende på förvaltningsområdet.

| 1.66 | Samtliga generaldirektörer bekräftar att de har uppnått rimlig säkerhet om att de resurser som tilldelats dem har använts för avsedda ändamål och att den interna kontroll som de infört garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I 21 av 39 förklaringar begränsas generaldirektörernas säkerhet av reservationer. Generaldirektören för Generaldirektoratet för budget har, precis som förra året (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), lämnat reservationer om bristerna i kommissionens redovisningssystem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (se punkt 1.8). |
| --- | --- |

1.66

Samtliga generaldirektörer bekräftar att de har uppnått rimlig säkerhet om att de resurser som tilldelats dem har använts för avsedda ändamål och att den interna kontroll som de infört garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I 21 av 39 förklaringar begränsas generaldirektörernas säkerhet av reservationer. Generaldirektören för Generaldirektoratet för budget har, precis som förra året (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), lämnat reservationer om bristerna i kommissionens redovisningssystem (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (se punkt 1.8).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.66 | Se kommissionens svar till punkt 1.8. |
| --- | --- |

1.66

Se kommissionens svar till punkt 1.8.

| 1.67 | De viktigaste reservationernaredovisas i
  tabell 1.2
  . Av de 49 reservationer som lämnades 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) gäller de flesta brister som redan uppmärksammades år 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Övriga reservationer nämndes i allmänhet redan under olika rubriker i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter för förra året (se punkterna 3.58, 4.18, 5.57–5.62, 6.36, 7.47, 8.35, 8.37 och 9.64). Detta visar att de identifierade bristerna endast kan elimineras på medellång sikt (se punkterna 1.73, 1.76 och 1.79). |
| --- | --- |

1.67

De viktigaste reservationernaredovisas i
  tabell 1.2
  . Av de 49 reservationer som lämnades 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) gäller de flesta brister som redan uppmärksammades år 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Övriga reservationer nämndes i allmänhet redan under olika rubriker i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter för förra året (se punkterna 3.58, 4.18, 5.57–5.62, 6.36, 7.47, 8.35, 8.37 och 9.64). Detta visar att de identifierade bristerna endast kan elimineras på medellång sikt (se punkterna 1.73, 1.76 och 1.79).

tabell 1.2

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.67 | Kommissionen delar inte revisionsrättens kritiska bedömningar i tabell 1.2 i fråga om reservationernas omfattning och effekter, men noterar dock revisionsrättens synpunkter och kommer att fortsätta sträva efter att ge mer detaljerade uppgifter, så att revisionsrätten kan ha större nytta av dessa i arbetet med sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

1.67

Kommissionen delar inte revisionsrättens kritiska bedömningar i tabell 1.2 i fråga om reservationernas omfattning och effekter, men noterar dock revisionsrättens synpunkter och kommer att fortsätta sträva efter att ge mer detaljerade uppgifter, så att revisionsrätten kan ha större nytta av dessa i arbetet med sin revisionsförklaring.

Tabell 1.2 – Revisionsrättens uppföljning av generaldirektörernas reservationer 2003

| Område | De viktigaste reservationerna | Reservationernas inverkan på generaldirektörens förklaring enligt revisionsrätten (45) | Reservationernas omfattning (46) | Andra brister som framkommit vid revisionsrättens granskningar | Användning av samtliga dessa uppgifter för revisionsrättens slutsatser (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egna medel | — | Övervakningen av tillämpningen av förmånsordningar |

Område

De viktigaste reservationerna

Reservationernas inverkan på generaldirektörens förklaring enligt revisionsrätten (45)

45

Reservationernas omfattning (46)

46

Andra brister som framkommit vid revisionsrättens granskningar

Användning av samtliga dessa uppgifter för revisionsrättens slutsatser (47)

47

Egna medel

—

Övervakningen av tillämpningen av förmånsordningar

| — | Import av Basmatiris |
| --- | --- |

—

Import av Basmatiris

| — | Nötkött ”Hilton” (Hilton beef) |
| --- | --- |

—

Nötkött ”Hilton” (Hilton beef)

B

A

—

A

Den gemensamma jordbrukspolitiken

| — | Internationella rådet för olivolja |
| --- | --- |

—

Internationella rådet för olivolja

| — | IACS i Grekland |
| --- | --- |

—

IACS i Grekland

B

C

Otillräckligt beaktande av systemen för övervakning och kontroll för transaktioner under 2003

C

Strukturåtgärder

| — | EUGFJ–utveckling, ESF, FFU: Förvaltnings– och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000–2006) |
| --- | --- |

—

EUGFJ–utveckling, ESF, FFU: Förvaltnings– och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000–2006)

| — | ERUF: Förvaltnings– och kontrollsystem i Grekland och Spanien (2000–2006) |
| --- | --- |

—

ERUF: Förvaltnings– och kontrollsystem i Grekland och Spanien (2000–2006)

| — | Förvaltnings– och kontrollsystem för Urban och Interreg (2000–2006) |
| --- | --- |

—

Förvaltnings– och kontrollsystem för Urban och Interreg (2000–2006)

| — | Sammanhållningsfonden: Förvaltnings– och kontrollsystem i Grekland och Spanien (2000–2006) |
| --- | --- |

—

Sammanhållningsfonden: Förvaltnings– och kontrollsystem i Grekland och Spanien (2000–2006)

C

C

Risker i samband med avslutandet av programperioden 1994–1999

och/eller

betydande brister i genomförandet av förordning (EG) nr 2064/97

C

Inre politik, inbegripet forskning

| — | Förhandskontroller inom ramen för indirekt centraliserad förvaltning (artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen) |
| --- | --- |

—

Förhandskontroller inom ramen för indirekt centraliserad förvaltning (artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen)

| — | Kontroller på plats |
| --- | --- |

—

Kontroller på plats

| — | Felfrekvens (stödberättigande) i kostnadsredovisningar för forskningskontrakt |
| --- | --- |

—

Felfrekvens (stödberättigande) i kostnadsredovisningar för forskningskontrakt

B

B

Risker i samband med överskridande av betalningsfrister på forskningsområdet

B

Externa åtgärder

| — | Partnerskap med en icke–statlig organisation |
| --- | --- |

—

Partnerskap med en icke–statlig organisation

B

C

Systemen för övervakning och kontroll är ännu inte helt operativa

C

Stöd inför anslutningen

| — | ISPA: Förvaltnings– och kontrollsystem |
| --- | --- |

—

ISPA: Förvaltnings– och kontrollsystem

| — | Phare: Inneboende risker i decentraliserade system, brister i granskningen av system och transaktioner, osäkerhet beträffande ersättningskrav från finansiella mellanhänder |
| --- | --- |

—

Phare: Inneboende risker i decentraliserade system, brister i granskningen av system och transaktioner, osäkerhet beträffande ersättningskrav från finansiella mellanhänder

C

C

Risk för att kandidatländerna inte kan uppfylla sina skyldigheter i fråga om medfinansiering

C

Administrativa utgifter

| — | Tillämpningen av normerna för intern kontroll vid gemenskapens delegationer |
| --- | --- |

—

Tillämpningen av normerna för intern kontroll vid gemenskapens delegationer

A

B

—

B

| 1.68 | I riktlinjerna för de årliga verksamhetsrapporterna och stadgan för de delegerade utanordnarna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) påpekas att reservationerna inte bör urholka förklaringen och att det kan förekomma att generaldirektörerna i extrema fall (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) inte kan lämna den försäkran som krävs. |
| --- | --- |

1.68

I riktlinjerna för de årliga verksamhetsrapporterna och stadgan för de delegerade utanordnarna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) påpekas att reservationerna inte bör urholka förklaringen och att det kan förekomma att generaldirektörerna i extrema fall (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) inte kan lämna den försäkran som krävs.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.69 | För 2003 är de omfattande reservationer som lämnas av vissa avdelningar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) föga förenliga med den försäkran som lämnas i förklaringarna eller otillräckligt underbyggda (se
  tabell 1.2
  och punkterna 5.57–5.62, 7.48, 8.36 och 8.38). Definitionen av reservationernas inverkan på den försäkran som lämnas i förklaringarna har dock förbättrats i förhållande till budgetåret 2002. |
| --- | --- |

1.69

För 2003 är de omfattande reservationer som lämnas av vissa avdelningar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) föga förenliga med den försäkran som lämnas i förklaringarna eller otillräckligt underbyggda (se
  tabell 1.2
  och punkterna 5.57–5.62, 7.48, 8.36 och 8.38). Definitionen av reservationernas inverkan på den försäkran som lämnas i förklaringarna har dock förbättrats i förhållande till budgetåret 2002.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

tabell 1.2

| 1.69 | Bedömningen av hur reservationerna påverkar förklaringarna som helhet klarnar från år till år allteftersom förfarandet blir mer inarbetat. Kommissionen anser att bedömningen av konsekvenserna av en reservation inom ett givet politikområde redan idag gör det möjligt att avgöra om den förklaring som den delegerade utanordnaren avger är som helhet rättvisande, och att detta kommer att underlättas ytterligare i framtiden. |
| --- | --- |

1.69

Bedömningen av hur reservationerna påverkar förklaringarna som helhet klarnar från år till år allteftersom förfarandet blir mer inarbetat. Kommissionen anser att bedömningen av konsekvenserna av en reservation inom ett givet politikområde redan idag gör det möjligt att avgöra om den förklaring som den delegerade utanordnaren avger är som helhet rättvisande, och att detta kommer att underlättas ytterligare i framtiden.

| 1.70 | Revisionsrättens granskning visar att systemen för övervakning och kontroll på flera av budgetplanens områden ännu inte har kommit upp till en tillfredsställande nivå, och att det måste göras ytterligare ansträngningar för att förstärka dem. Exempelvis borde vissa av de brister som revisionsrätten konstaterat vid sina granskningar ha omnämnts i generaldirektörernas förklaringar (se
  tabell 1.2
  och punkterna 4.22, 5.62, 6.37, 7.48 och 8.36). Dessutom grundar sig inte förklaringen från generaldirektören för generaldirektoratet för jordbruk på en granskning av transaktionerna för budgetåret 2003 (se punkterna 4.19 och 4.20). |
| --- | --- |

1.70

Revisionsrättens granskning visar att systemen för övervakning och kontroll på flera av budgetplanens områden ännu inte har kommit upp till en tillfredsställande nivå, och att det måste göras ytterligare ansträngningar för att förstärka dem. Exempelvis borde vissa av de brister som revisionsrätten konstaterat vid sina granskningar ha omnämnts i generaldirektörernas förklaringar (se
  tabell 1.2
  och punkterna 4.22, 5.62, 6.37, 7.48 och 8.36). Dessutom grundar sig inte förklaringen från generaldirektören för generaldirektoratet för jordbruk på en granskning av transaktionerna för budgetåret 2003 (se punkterna 4.19 och 4.20).

tabell 1.2

| 1.70 | Se svaren till punkterna 1.33, 1.37 och 1.67, samt till de särskilda punkter som nämns av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.70

Se svaren till punkterna 1.33, 1.37 och 1.67, samt till de särskilda punkter som nämns av revisionsrätten.

| 1.71 | Trots vissa förbättringar anser revisionsrätten att generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar ännu inte systematiskt kan utgöra en användbar källa (se punkt 1.4) till stöd för dess granskningsslutsatser på budgetplanens olika områden (se
  tabell 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.71

Trots vissa förbättringar anser revisionsrätten att generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar ännu inte systematiskt kan utgöra en användbar källa (se punkt 1.4) till stöd för dess granskningsslutsatser på budgetplanens olika områden (se
  tabell 1.2
  ).

tabell 1.2

| 1.71 | Genom sitt arbete med att förbättra innehållet i förklaringarna och genom sin övervakning av att de normer som förklaringarna bygger på efterlevs strävar kommissionen efter att göra de årliga förklaringarna till en tillförlitlig prestandamätare för förvaltningen och för den strategi som kommissionen utarbetat för att hantera de konstaterade riskerna, och därmed också till ett nyttigt underlag för revisionsrättens revisionsförklaring. |
| --- | --- |

1.71

Genom sitt arbete med att förbättra innehållet i förklaringarna och genom sin övervakning av att de normer som förklaringarna bygger på efterlevs strävar kommissionen efter att göra de årliga förklaringarna till en tillförlitlig prestandamätare för förvaltningen och för den strategi som kommissionen utarbetat för att hantera de konstaterade riskerna, och därmed också till ett nyttigt underlag för revisionsrättens revisionsförklaring.

Genomförandet av den administrativa reformen

Sammanfattning för 2003

| 1.72 | Kommissionen hävdar i sammanfattningen för 2003 att året allmänt sett kännetecknas av att det gjorts betydande framsteg i genomförandet av den administrativa reformen, att så gott som samtliga åtgärder i vitboken har avslutats och att de flesta av handlingsplanerna i sammanfattningarna för 2002 och 2001 har slutförts eller gått betydligt framåt. Revisionsrättens granskningar visar emellertid att detta är en mycket optimistisk bedömning. Kommissionen erkänner också själv i de olika delarna av sammanfattningen att vissa moment behöver följas upp ytterligare under kommande år, vilket bekräftar revisionsrättens granskningsresultat på följande punkter:






  a) | Genomförandet av åtgärderna i vitboken (se punkterna 1.74–1.76) och sammanfattningarna för 2002 och 2001 (se punkterna 1.77–1.79). |
| --- | --- | --- |

1.72

Kommissionen hävdar i sammanfattningen för 2003 att året allmänt sett kännetecknas av att det gjorts betydande framsteg i genomförandet av den administrativa reformen, att så gott som samtliga åtgärder i vitboken har avslutats och att de flesta av handlingsplanerna i sammanfattningarna för 2002 och 2001 har slutförts eller gått betydligt framåt. Revisionsrättens granskningar visar emellertid att detta är en mycket optimistisk bedömning. Kommissionen erkänner också själv i de olika delarna av sammanfattningen att vissa moment behöver följas upp ytterligare under kommande år, vilket bekräftar revisionsrättens granskningsresultat på följande punkter:

a)

Genomförandet av åtgärderna i vitboken (se punkterna 1.74–1.76) och sammanfattningarna för 2002 och 2001 (se punkterna 1.77–1.79).

| b) | Tillämpningen av normerna för intern kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (se punkterna 1.80–1.84). |
| --- | --- |

b)

Tillämpningen av normerna för intern kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (se punkterna 1.80–1.84).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| c) | Utarbetandet av lämpliga indikatorer för verksamhetsbaserad förvaltning samt strategisk planering och programplanering (se punkterna 1.85–1.87). |
| --- | --- |

c)

Utarbetandet av lämpliga indikatorer för verksamhetsbaserad förvaltning samt strategisk planering och programplanering (se punkterna 1.85–1.87).

| d) | Ekonomisk förvaltning och rapportering (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (se punkterna 1.27–1.54 och 1.22–1.26). |
| --- | --- |

d)

Ekonomisk förvaltning och rapportering (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (se punkterna 1.27–1.54 och 1.22–1.26).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| e) | Kvaliteten på och omfattningen av reservationerna i generaldirektörernas förklaringar (se punkterna 1.63–1.71). |
| --- | --- |

e)

Kvaliteten på och omfattningen av reservationerna i generaldirektörernas förklaringar (se punkterna 1.63–1.71).

| 1.72 | Även om betydande framsteg gjorts under 2003 återstår en hel del arbete med de korrigeringar som krävs inom olika områden enligt 2003 års sammanfattande rapport. I en del av fallen bedömer kommissionen att de underliggande problemen kan ges en helt tillfredsställande lösning först på medellång sikt. I varje ny årlig, sammanfattande rapport görs därför en bedömning av vilka framsteg som skett inom olika områden, och de åtgärder som återstår att vidta på kommissionsnivå redovisas med nödvändiga uppdateringar. |
| --- | --- |

1.72

Även om betydande framsteg gjorts under 2003 återstår en hel del arbete med de korrigeringar som krävs inom olika områden enligt 2003 års sammanfattande rapport. I en del av fallen bedömer kommissionen att de underliggande problemen kan ges en helt tillfredsställande lösning först på medellång sikt. I varje ny årlig, sammanfattande rapport görs därför en bedömning av vilka framsteg som skett inom olika områden, och de åtgärder som återstår att vidta på kommissionsnivå redovisas med nödvändiga uppdateringar.

För varje åtgärd som tas upp i vitboken och i tidigare sammanfattande rapporter skall ett specifikt ”instrument” införas för dess genomförande (t.ex. genom att kommissionen utarbetar ett meddelande eller inför en åtgärd eller bestämmelse). Så snart som detta skett bedöms den ursprungliga åtgärden i formell mening ha utförts, och om det underliggande problemet ändå återstår måste en ny åtgärd vidtas, vanligen med utgångspunkt i en kommande sammanfattande rapport. På så sätt kan behovet av fortsatta insatser uppdateras regelbundet, samtidigt som rapporten ger tillfälle till en årlig sammanställning av alla pågående åtgärder, som inte begränsas av innehållet i eventuella tidigare sammanställningar. Det är således på basis av sammanställningen i den senaste sammanfattande rapporten som en sektorsövergripande förteckning över pågående åtgärder skall upprättas.

| 1.73 | Revisionsrätten delar kommissionens åsikt att ovanstående punkter redan omfattas av åtgärder i sammanfattningarna från föregående år. Revisionsrätten betonar vikten av att kommissionen slutför sitt arbete med att konsolidera alla övergripande handlingsplaner, och noterar dess vilja att beakta rekommendationerna i yttrandet över samordnad granskning (single audit) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.73

Revisionsrätten delar kommissionens åsikt att ovanstående punkter redan omfattas av åtgärder i sammanfattningarna från föregående år. Revisionsrätten betonar vikten av att kommissionen slutför sitt arbete med att konsolidera alla övergripande handlingsplaner, och noterar dess vilja att beakta rekommendationerna i yttrandet över samordnad granskning (single audit) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

Åtgärder i vitboken

| 1.74 | Inom ramen för uppföljningen av den administrativa reformens utveckling meddelade kommissionen att 32 av de 36 åtgärderna i kapitel V i vitboken (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) med titeln Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll, hade avslutats under 2003. Det gjordes därför en lägesrapport om vitboken (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) med en fullständig redogörelse för vilka mål som ännu inte uppnåtts och vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas. |
| --- | --- |

1.74

Inom ramen för uppföljningen av den administrativa reformens utveckling meddelade kommissionen att 32 av de 36 åtgärderna i kapitel V i vitboken (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) med titeln Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll, hade avslutats under 2003. Det gjordes därför en lägesrapport om vitboken (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) med en fullständig redogörelse för vilka mål som ännu inte uppnåtts och vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.74 –1.76 | Så snart som det konkreta instrument (dokument, bestämmelse etc.) som följer av varje åtgärd föreligger följs den faktiska lösningen av varje fråga upp via den årliga sammanfattande rapporten (se svaret till punkt 1.72). I detta sammanhang bedömer kommissionen att flertalet av de åtgärder som nämnts av revisionsrätten hade utförts den 31 december 2003. |
| --- | --- |

1.74 –1.76

Så snart som det konkreta instrument (dokument, bestämmelse etc.) som följer av varje åtgärd föreligger följs den faktiska lösningen av varje fråga upp via den årliga sammanfattande rapporten (se svaret till punkt 1.72). I detta sammanhang bedömer kommissionen att flertalet av de åtgärder som nämnts av revisionsrätten hade utförts den 31 december 2003.

| 1.75 | Revisionsrätten noterar kommissionens framsteg när det gäller utformningen av det nya regelverket för kontroll, men anser att resultaten i fråga om dess genomförande och hur det faktiskt fungerar ännu inte är tillfredsställande. Av 18 av 36 åtgärder i kapitel V i vitboken som ännu inte hade avslutats i slutet av budgetåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), hade exempelvis åtta åtgärder inte avslutats (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) den 31 december 2003. På åtta av de tio andra områden som omfattas av åtgärder som i princip har avslutats har man ännu inte helt nått målet, genomförandet är ännu inte tillfredsställande eller det är inte säkerställt att genomförandet är permanent (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.75

Revisionsrätten noterar kommissionens framsteg när det gäller utformningen av det nya regelverket för kontroll, men anser att resultaten i fråga om dess genomförande och hur det faktiskt fungerar ännu inte är tillfredsställande. Av 18 av 36 åtgärder i kapitel V i vitboken som ännu inte hade avslutats i slutet av budgetåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), hade exempelvis åtta åtgärder inte avslutats (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) den 31 december 2003. På åtta av de tio andra områden som omfattas av åtgärder som i princip har avslutats har man ännu inte helt nått målet, genomförandet är ännu inte tillfredsställande eller det är inte säkerställt att genomförandet är permanent (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.75 | Vad gäller åtgärd 83 vill kommissionen göra två påpekanden:






  — | I det meddelande KOM(2004) 93 som nämns av revisionsrätten var åtgärd 83 integrerad i åtgärd 62, där det hänvisas till såväl reformen som till politikområdenas påverkan på resursbehoven. |
| --- | --- | --- |

1.75

Vad gäller åtgärd 83 vill kommissionen göra två påpekanden:

—

I det meddelande KOM(2004) 93 som nämns av revisionsrätten var åtgärd 83 integrerad i åtgärd 62, där det hänvisas till såväl reformen som till politikområdenas påverkan på resursbehoven.

| — | Resursbehovet analyseras varje år i samband med att den årliga politiska strategin (APS) sammanställs. Från och med budgetåret 2003 har kommissionen valt att begränsa de nya tjänster som begärs till dem som krävs som en följd av utvidgningen (se även kommissionens meddelande KOM(2002) 311 där detta ämne behandlas), och att fylla andra personalbehov genom omfördelning mellan avdelningar och genom att utnyttja de tjänster som blir lediga genom förtida avgång. |
| --- | --- |

—

Resursbehovet analyseras varje år i samband med att den årliga politiska strategin (APS) sammanställs. Från och med budgetåret 2003 har kommissionen valt att begränsa de nya tjänster som begärs till dem som krävs som en följd av utvidgningen (se även kommissionens meddelande KOM(2002) 311 där detta ämne behandlas), och att fylla andra personalbehov genom omfördelning mellan avdelningar och genom att utnyttja de tjänster som blir lediga genom förtida avgång.

| 1.76 | Ett stort antal av de oavslutade åtgärderna tas också upp i sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (se punkterna 1.77–1.79) där det krävs att enheterna ändrar sina rutiner eller inför nya verksamheter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De mål som satts upp för åtgärderna kan inte uppnås förrän åtgärderna genomförts fullt ut, vilket kan ske först på medellång sikt (se
  tabell 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.76

Ett stort antal av de oavslutade åtgärderna tas också upp i sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) (se punkterna 1.77–1.79) där det krävs att enheterna ändrar sina rutiner eller inför nya verksamheter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De mål som satts upp för åtgärderna kan inte uppnås förrän åtgärderna genomförts fullt ut, vilket kan ske först på medellång sikt (se
  tabell 1.3
  ).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

tabell 1.3

Tabell 1.3 – Revisionsrättens analys om genomförandet av de viktigaste oavslutade åtgärderna i kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll, i vitboken och handlingsplanerna som bifogades sammanfattningarna av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för 2002 och 2001 (den 31 december 2003)

| Kronologisk hänvisning och/eller hänvisning till samman- fattningen | Åtgärd | Område/typ av åtgärd | Källa till handlingsplanen | Diagnos/åtgärder att vidta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 71 | Kommittén för revisionsuppföljning | Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll | Vitboken | Åtgärden avslutad/kan förbättras

  Det har gjorts vissa organisatoriska förändringar för att kommittén skall fungera bättre, särskilt i fråga om regler för ordförandeskapet vid intressekonflikter, flytt av ansvaret för sekretariatet från GD Budget till generalsekretariatet samt utnämning av en andra extern ledamot (KOM(2004) 93 av den 10 februari 2004, punkt 10.3). Ytterligare förbättringar behövs dock för att kommittén effektivt skall kunna övervaka kommissionens granskningar.

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 19 – Kommittén för revisionsuppföljning (ref. 3.3.3) i sammanfattningen för 2002. |
| 78 | Miniminormer för intern kontroll | Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll | Vitboken | Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

  Normerna för intern kontroll antogs den 13 december 2000 (SEK(2000) 2203), och ändrades den 21 december 2001 (SEK(2001) 2037). Här anges den miniminivå på intern kontroll som obligatoriskt skall vara införd vid kommissionens generaldirektorat (fullständig tillämpning av normer för intern kontroll). I de nya riktlinjer som upprättats (bilaga 5 i SEK(2003) 1287 av den 26 november 2003) begränsas tillämpningen av normerna för intern kontroll till enbart baskraven.
  Graden av genomförande i fråga om baskraven per den 31 december 2003 visar att åtgärden ännu inte är avslutad (se
  tabell 1.4
  ).

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 1 – Normer för intern kontroll (ref. 5.4.5) i sammanfattningen för 2002. |
| 81 | Förstärka rollen för generaldirektoratens kontrollenheter (internrevisions-funktion/”audit capabilities”) | Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll | Vitboken | Åtgärden avslutad/kan förbättras

  Sedan den 31 december 2003 har varje kommissionsenhet sin egen internrevisionsfunktion (SEK(2004) 250 av den 27 februari 2004) med några undantag såsom internrevisionstjänsten (IAS), gruppen av politiska rådgivare, GD Tolkning samt kontoren vid GD Personal och administration (Infrastruktur– och logistikbyråerna i Bryssel och Luxemburg, Byrån för löneadministration och individuella ersättningar samt EPSO). Graden av genomförande av baskraven för norm 22 – Internrevisionsfunktion, per den 31 december 2003 visar dock att åtgärden ännu inte är avslutad (se
  tabell 1.4
  ).

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 12 – Samordning av kommissionens revisionsverksamheter (ref. 3.3.2) i sammanfattningen för 2002. |
| 83 | Personal | Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll | Vitboken | Åtgärden pågår

  En rapport om kommissionens behov av utbildning och resurser håller på att avslutas.

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 21 – Ledningens riskbedömning (ref. 3.3.2) och 22 – Personal (ref. 5.3.1) i sammanfattningen för 2002, åtgärderna 5 och 14 – Personal i sammanfattningen för 2001. |
| 87 | Undersökning av vilka framsteg kommissionen gjort i fråga om förändringsprocessen | Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll | Vitboken | Åtgärden pågår

  Kommissionens internrevisionstjänst planerar att avsluta cykeln av djupgående revisioner vid generaldirektoraten i slutet av september 2004 (bilaga 1 i KOM(2004) 93). |
| 93 | Bättre samordning mellan OLAF och övriga enheter | Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll | Vitboken | Åtgärden pågår

  Ett preliminärt samförståndsavtal om en kodex för att säkra att det i god tid sker informationsutbyte mellan OLAF och kommissionen om OLAF:s interna undersökningar vid kommissionen ingicks i juli 2003. De förslag till ändringar som kommissionen lade fram i februari 2004 av bestämmelserna om OLAF kommer att påverka detta samförståndsavtal (bilaga 1 i KOM(2004) 93). Arbetet fortsätter dessutom med att förbättra informationsutbytet och samarbetet mellan OLAF och kommissionens enheter med hjälp av samförståndsavtalet.

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 15 – Uppföljning av OLAF (ref. 5.3.9) i sammanfattningen för 2002. |
| 94 | Säkring av lagstiftningen och kontraktsförvaltningen mot bedrägeri | Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll | Vitboken | Ständigt pågående åtgärd

  Den enhetsövergripande gruppen om säkring mot bedrägeri där OLAF är ordförande, kommer under 2004 att fortsätta övervaka lagstiftningsaspekterna i anslutning till kommissionens meddelande om säkring mot bedrägeri (SEK(2001) 2029 av den 7 november 2001 och bilaga 1 i KOM(2004) 93). |
| 96 | Effektivare uppbörd av felaktigt utbetalda medel | Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll | Vitboken | Åtgärden pågår

  Generaldirektoraten bör beakta internrevisionstjänstens rekommendationer och generaldirektoratet för budget bör mer effektivt samordna uppföljningen av utestående betalningskrav på central nivå.

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 9 – Återbetalning (ref. 5.3.2) i sammanfattningen för 2002. |
| 97 | Bättre uppföljning av strukturfonderna | Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll | Vitboken | Åtgärden pågår

  För att tillämpa nya förfaranden för förvaltningen av strukturfonderna krävdes det att kommissionen antog ett meddelande om förtydligande av ansvaret vid gemensam förvaltning (K(2003) 1830–2 av den 17 juni 2003). En enhetsövergripande grupp har bildats för att analysera tänkbara åtgärder för att förbättra förvaltningen av strukturfonderna. Kommissionen antog i september 2004 ett meddelande om juridiskt ansvar (KOM(2004) 580 slutlig) och i augusti 2004 ett meddelande om granskningsmetod (K(2004) 3115) (se punkt 1.84).

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärderna 7 – Gemensam förvaltning och 17 – Granskning vid gemensam förvaltning 5.3.3) i sammanfattningen för 2002 samt åtgärderna 4 – Strukturfonderna och 12 – Gemensam förvaltning i sammanfattningen för 2001. |
| 6 (5.3.7) | Redovisningsram | Ekonomisk förvaltning | Sammanfattningen för 2002 | Åtgärden pågår

  Allmänt sett utvecklas projektet för modernisering av redovisningen enligt den fastställda tidtabellen, särskilt vad gäller de formella kraven för 2005 i den nya budgetförordningen (KOM(2004) 565 av den 18 augusti 2004).

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 16 – Redovisningsram och 17 – Centrala system för ekonomisk information i sammanfattningen för 2001. |
| 8 (5.3.4) | Medfinansiering | Ekonomisk förvaltning | Sammanfattningen för 2002 | Åtgärden pågår

  Den enhetsövergripande grupp som bildades 2003 med generalsekreteraren som ordförande för att genomföra denna åtgärd är uppdelad i två undergrupper (”schablonfaktorer” och ”kontrollmetoder”). Arbetet väntas fortsätta under 2004.

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 1 – Forskningsprogram i sammanfattningen för 2001. |
| 12 (3.3.2) | Samordning mellan kommissionens revisionspersonal | Revision | Sammanfattningen för 2002 | Åtgärden pågår

  Kommissionen har förtydligat huvudaktörernas ansvar på området intern revision och intern kontroll (SEK(2003) 59 av den 21 januari 2003). Flera samordningsåtgärder (nätverket Auditnet, framtagning av gemensamma metoder, verktyg och tekniker) har vidtagits av internrevisionstjänsten, men det krävs ytterligare ansträngningar under 2004. Per den 31 december 2003 var revisionen ännu inte tillräckligt samordnad.

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 81 – Förstärkt roll för generaldirektoratens kontrollenheter (internrevisionsfunktion/”audit capabilities”) i vitboken. |
| 23 (4.4) | Metod för årliga verksamhetsrapporter | Metod för årliga verksamhetsrapporter | Sammanfattningen för 2002 | Åtgärden avslutad/kan förbättras

  I riktlinjerna för upprättandet av de årliga verksamhetsrapporterna 2003 förtydligades begreppen reservation, säkerhet, väsentlighet och förklaring, (SEK(2003) 1469 av den 19 december 2003 och SEK(2004) 147 av den 19 februari 2004). Det krävs ytterligare förbättringar i fråga om begreppet väsentlighet samt om reservationernas inverkan på den säkerhet som lämnas av generaldirektören. Vidare bör det ges mer specifika riktlinjer för konsekvensindikatorer (och resultatindikatorer), särskilt vad gäller kvaliteten på inkomster och utgifter.

  Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 82 – Generaldirektörens förklaring i den årliga verksamhetsrapporten i vitboken. |
| 2 | Externa åtgärder | Tvärpolitiska frågeställningar | Sammanfattningen för 2001 | Åtgärden delvis oavslutad och målet delvis uppnått

  Organisationen av strukturer och resurser för de enheter som handlägger yttre förbindelser har inte undersökts igen i syfte att identifiera möjliga synergieffekter. |
| 7 | Informationssystem för förvaltning | Genomförandet av reformen | Sammanfattningen för 2001 | Åtgärden pågår

  Som en följd av internrevisionstjänstens granskning av kommissionens IT–styrning håller kommissionen på att utarbeta ett meddelande om kompatibiliteten mellan existerande datasystem för förvaltning. |
| Källa:Revisionsrätten. |

Kronologisk hänvisning och/eller hänvisning till samman- fattningen

Åtgärd

Område/typ av åtgärd

Källa till handlingsplanen

Diagnos/åtgärder att vidta

71

Kommittén för revisionsuppföljning

Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll

Vitboken

Åtgärden avslutad/kan förbättras

Åtgärden avslutad/kan förbättras

Det har gjorts vissa organisatoriska förändringar för att kommittén skall fungera bättre, särskilt i fråga om regler för ordförandeskapet vid intressekonflikter, flytt av ansvaret för sekretariatet från GD Budget till generalsekretariatet samt utnämning av en andra extern ledamot (KOM(2004) 93 av den 10 februari 2004, punkt 10.3). Ytterligare förbättringar behövs dock för att kommittén effektivt skall kunna övervaka kommissionens granskningar.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 19 – Kommittén för revisionsuppföljning (ref. 3.3.3) i sammanfattningen för 2002.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 19 – Kommittén för revisionsuppföljning (ref. 3.3.3) i sammanfattningen för 2002.

78

Miniminormer för intern kontroll

Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll

Vitboken

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Normerna för intern kontroll antogs den 13 december 2000 (SEK(2000) 2203), och ändrades den 21 december 2001 (SEK(2001) 2037). Här anges den miniminivå på intern kontroll som obligatoriskt skall vara införd vid kommissionens generaldirektorat (fullständig tillämpning av normer för intern kontroll). I de nya riktlinjer som upprättats (bilaga 5 i SEK(2003) 1287 av den 26 november 2003) begränsas tillämpningen av normerna för intern kontroll till enbart baskraven.

Graden av genomförande i fråga om baskraven per den 31 december 2003 visar att åtgärden ännu inte är avslutad (se
  tabell 1.4
  ).

tabell 1.4

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 1 – Normer för intern kontroll (ref. 5.4.5) i sammanfattningen för 2002.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 1 – Normer för intern kontroll (ref. 5.4.5) i sammanfattningen för 2002.

81

Förstärka rollen för generaldirektoratens kontrollenheter (internrevisions-funktion/”audit capabilities”)

Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll

Vitboken

Åtgärden avslutad/kan förbättras

Åtgärden avslutad/kan förbättras

Sedan den 31 december 2003 har varje kommissionsenhet sin egen internrevisionsfunktion (SEK(2004) 250 av den 27 februari 2004) med några undantag såsom internrevisionstjänsten (IAS), gruppen av politiska rådgivare, GD Tolkning samt kontoren vid GD Personal och administration (Infrastruktur– och logistikbyråerna i Bryssel och Luxemburg, Byrån för löneadministration och individuella ersättningar samt EPSO). Graden av genomförande av baskraven för norm 22 – Internrevisionsfunktion, per den 31 december 2003 visar dock att åtgärden ännu inte är avslutad (se
  tabell 1.4
  ).

tabell 1.4

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 12 – Samordning av kommissionens revisionsverksamheter (ref. 3.3.2) i sammanfattningen för 2002.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 12 – Samordning av kommissionens revisionsverksamheter (ref. 3.3.2) i sammanfattningen för 2002.

83

Personal

Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll

Vitboken

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

En rapport om kommissionens behov av utbildning och resurser håller på att avslutas.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 21 – Ledningens riskbedömning (ref. 3.3.2) och 22 – Personal (ref. 5.3.1) i sammanfattningen för 2002, åtgärderna 5 och 14 – Personal i sammanfattningen för 2001.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 21 – Ledningens riskbedömning (ref. 3.3.2) och 22 – Personal (ref. 5.3.1) i sammanfattningen för 2002, åtgärderna 5 och 14 – Personal i sammanfattningen för 2001.

87

Undersökning av vilka framsteg kommissionen gjort i fråga om förändringsprocessen

Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll

Vitboken

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Kommissionens internrevisionstjänst planerar att avsluta cykeln av djupgående revisioner vid generaldirektoraten i slutet av september 2004 (bilaga 1 i KOM(2004) 93).

93

Bättre samordning mellan OLAF och övriga enheter

Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll

Vitboken

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Ett preliminärt samförståndsavtal om en kodex för att säkra att det i god tid sker informationsutbyte mellan OLAF och kommissionen om OLAF:s interna undersökningar vid kommissionen ingicks i juli 2003. De förslag till ändringar som kommissionen lade fram i februari 2004 av bestämmelserna om OLAF kommer att påverka detta samförståndsavtal (bilaga 1 i KOM(2004) 93). Arbetet fortsätter dessutom med att förbättra informationsutbytet och samarbetet mellan OLAF och kommissionens enheter med hjälp av samförståndsavtalet.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 15 – Uppföljning av OLAF (ref. 5.3.9) i sammanfattningen för 2002.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 15 – Uppföljning av OLAF (ref. 5.3.9) i sammanfattningen för 2002.

94

Säkring av lagstiftningen och kontraktsförvaltningen mot bedrägeri

Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll

Vitboken

Ständigt pågående åtgärd

Ständigt pågående åtgärd

Den enhetsövergripande gruppen om säkring mot bedrägeri där OLAF är ordförande, kommer under 2004 att fortsätta övervaka lagstiftningsaspekterna i anslutning till kommissionens meddelande om säkring mot bedrägeri (SEK(2001) 2029 av den 7 november 2001 och bilaga 1 i KOM(2004) 93).

96

Effektivare uppbörd av felaktigt utbetalda medel

Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll

Vitboken

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Generaldirektoraten bör beakta internrevisionstjänstens rekommendationer och generaldirektoratet för budget bör mer effektivt samordna uppföljningen av utestående betalningskrav på central nivå.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 9 – Återbetalning (ref. 5.3.2) i sammanfattningen för 2002.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 9 – Återbetalning (ref. 5.3.2) i sammanfattningen för 2002.

97

Bättre uppföljning av strukturfonderna

Kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll

Vitboken

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

För att tillämpa nya förfaranden för förvaltningen av strukturfonderna krävdes det att kommissionen antog ett meddelande om förtydligande av ansvaret vid gemensam förvaltning (K(2003) 1830–2 av den 17 juni 2003). En enhetsövergripande grupp har bildats för att analysera tänkbara åtgärder för att förbättra förvaltningen av strukturfonderna. Kommissionen antog i september 2004 ett meddelande om juridiskt ansvar (KOM(2004) 580 slutlig) och i augusti 2004 ett meddelande om granskningsmetod (K(2004) 3115) (se punkt 1.84).

Denna åtgärd hör ihop med åtgärderna 7 – Gemensam förvaltning och 17 – Granskning vid gemensam förvaltning 5.3.3) i sammanfattningen för 2002 samt åtgärderna 4 – Strukturfonderna och 12 – Gemensam förvaltning i sammanfattningen för 2001.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärderna 7 – Gemensam förvaltning och 17 – Granskning vid gemensam förvaltning 5.3.3) i sammanfattningen för 2002 samt åtgärderna 4 – Strukturfonderna och 12 – Gemensam förvaltning i sammanfattningen för 2001.

6 (5.3.7)

Redovisningsram

Ekonomisk förvaltning

Sammanfattningen för 2002

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Allmänt sett utvecklas projektet för modernisering av redovisningen enligt den fastställda tidtabellen, särskilt vad gäller de formella kraven för 2005 i den nya budgetförordningen (KOM(2004) 565 av den 18 augusti 2004).

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 16 – Redovisningsram och 17 – Centrala system för ekonomisk information i sammanfattningen för 2001.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 16 – Redovisningsram och 17 – Centrala system för ekonomisk information i sammanfattningen för 2001.

8 (5.3.4)

Medfinansiering

Ekonomisk förvaltning

Sammanfattningen för 2002

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Den enhetsövergripande grupp som bildades 2003 med generalsekreteraren som ordförande för att genomföra denna åtgärd är uppdelad i två undergrupper (”schablonfaktorer” och ”kontrollmetoder”). Arbetet väntas fortsätta under 2004.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 1 – Forskningsprogram i sammanfattningen för 2001.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 1 – Forskningsprogram i sammanfattningen för 2001.

12 (3.3.2)

Samordning mellan kommissionens revisionspersonal

Revision

Sammanfattningen för 2002

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Kommissionen har förtydligat huvudaktörernas ansvar på området intern revision och intern kontroll (SEK(2003) 59 av den 21 januari 2003). Flera samordningsåtgärder (nätverket Auditnet, framtagning av gemensamma metoder, verktyg och tekniker) har vidtagits av internrevisionstjänsten, men det krävs ytterligare ansträngningar under 2004. Per den 31 december 2003 var revisionen ännu inte tillräckligt samordnad.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 81 – Förstärkt roll för generaldirektoratens kontrollenheter (internrevisionsfunktion/”audit capabilities”) i vitboken.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 81 – Förstärkt roll för generaldirektoratens kontrollenheter (internrevisionsfunktion/”audit capabilities”) i vitboken.

23 (4.4)

Metod för årliga verksamhetsrapporter

Metod för årliga verksamhetsrapporter

Sammanfattningen för 2002

Åtgärden avslutad/kan förbättras

Åtgärden avslutad/kan förbättras

I riktlinjerna för upprättandet av de årliga verksamhetsrapporterna 2003 förtydligades begreppen reservation, säkerhet, väsentlighet och förklaring, (SEK(2003) 1469 av den 19 december 2003 och SEK(2004) 147 av den 19 februari 2004). Det krävs ytterligare förbättringar i fråga om begreppet väsentlighet samt om reservationernas inverkan på den säkerhet som lämnas av generaldirektören. Vidare bör det ges mer specifika riktlinjer för konsekvensindikatorer (och resultatindikatorer), särskilt vad gäller kvaliteten på inkomster och utgifter.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 82 – Generaldirektörens förklaring i den årliga verksamhetsrapporten i vitboken.

Denna åtgärd hör ihop med åtgärd 82 – Generaldirektörens förklaring i den årliga verksamhetsrapporten i vitboken.

2

Externa åtgärder

Tvärpolitiska frågeställningar

Sammanfattningen för 2001

Åtgärden delvis oavslutad och målet delvis uppnått

Åtgärden delvis oavslutad och målet delvis uppnått

Organisationen av strukturer och resurser för de enheter som handlägger yttre förbindelser har inte undersökts igen i syfte att identifiera möjliga synergieffekter.

7

Informationssystem för förvaltning

Genomförandet av reformen

Sammanfattningen för 2001

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Som en följd av internrevisionstjänstens granskning av kommissionens IT–styrning håller kommissionen på att utarbeta ett meddelande om kompatibiliteten mellan existerande datasystem för förvaltning.

Källa:Revisionsrätten.

Källa:

Handlingsplaner bifogade till sammanfattningen av årliga verksamhetsrapporter för kommissionens generaldirektorat och avdelningar för budgetåren 2002 och 2001

| 1.77 | I sammanfattningen av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för budgetåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) sammanfattas reformen av kommissionens system för intern kontroll och lanseras en ny handlingsplan för att åtgärda de brister som konstaterats. Denna består av 25 korrigerande åtgärder som kompletterar dels de handlingsplaner generaldirektörerna lägger fram i sina årliga verksamhetsrapporter, dels uppföljningen av handlingsplanen i sammanfattningen för 2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Av de åtgärder som kan påverka de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) konstaterar revisionsrätten att de övergripande åtgärderna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) per den 31 december 2003 ännu inte var helt avslutade (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.77

I sammanfattningen av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för budgetåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) sammanfattas reformen av kommissionens system för intern kontroll och lanseras en ny handlingsplan för att åtgärda de brister som konstaterats. Denna består av 25 korrigerande åtgärder som kompletterar dels de handlingsplaner generaldirektörerna lägger fram i sina årliga verksamhetsrapporter, dels uppföljningen av handlingsplanen i sammanfattningen för 2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Av de åtgärder som kan påverka de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) konstaterar revisionsrätten att de övergripande åtgärderna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) per den 31 december 2003 ännu inte var helt avslutade (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.77 –1.78 | Enligt den metod som förklaras i svaret till punkt 1.72 – dvs. att förteckningen över åtgärder uppdateras varje år och som innebär att åtgärder från föregående års sammanfattade rapporter lyfts ut – har de åtgärder som föreslogs i de sammanfattande rapporterna 2001 och 2002 och som inte fullbordats den 31 december 2003 åter tagits upp och uppdaterats i 2003 års rapport. |
| --- | --- |

1.77 –1.78

Enligt den metod som förklaras i svaret till punkt 1.72 – dvs. att förteckningen över åtgärder uppdateras varje år och som innebär att åtgärder från föregående års sammanfattade rapporter lyfts ut – har de åtgärder som föreslogs i de sammanfattande rapporterna 2001 och 2002 och som inte fullbordats den 31 december 2003 åter tagits upp och uppdaterats i 2003 års rapport.

Väsentliga framsteg har gjorts i fråga om två aspekter på förvaltning gemensamt med medlemsstaterna (nedan: gemensam förvaltning). I september 2004 hade kommissionen antagit två meddelanden, det ena om rättsligt ansvar vid gemensam förvaltning (KOM(2004) 580 slutlig) och det andra om revisionsmetodik inom samma område (K(2004) – 3115). I december 2003 gav kommissionen också ut omarbetade revisionshandledningar för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. I den föreslagna lagstiftningen om strukturfonderna för 2007–2013 har kommissionen också tagit upp förslaget till årliga förklaringar som utfärdas av ett oberoende revisionsorgan, vilket också nämndes i åtgärd 17.

| 1.78 | På samma sätt visar en uppföljning av handlingsplanen i sammanfattningen för 2001, att de flesta av de åtgärder som inte hade avslutats i slutet av budgetåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), fortfarande inte hade avslutats (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) den 31 december 2003. För två av de områden som omfattas av åtgärder som i princip har avslutats har man ännu inte helt nått målet, genomförandet är ännu inte tillfredsställande eller det är inte säkerställt att genomförandet är permanent (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). På två områden är åtgärderna oavslutade och målet har delvis uppnåtts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.78

På samma sätt visar en uppföljning av handlingsplanen i sammanfattningen för 2001, att de flesta av de åtgärder som inte hade avslutats i slutet av budgetåret 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), fortfarande inte hade avslutats (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) den 31 december 2003. För två av de områden som omfattas av åtgärder som i princip har avslutats har man ännu inte helt nått målet, genomförandet är ännu inte tillfredsställande eller det är inte säkerställt att genomförandet är permanent (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). På två områden är åtgärderna oavslutade och målet har delvis uppnåtts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.78 | Vad gäller åtgärder som rör den gemensamma förvaltningen hänvisar kommissionen till svaret till punkt 1.77. |
| --- | --- |

1.78

Vad gäller åtgärder som rör den gemensamma förvaltningen hänvisar kommissionen till svaret till punkt 1.77.

Arbetet med åtgärd 5 kan indelas i två huvuddelar: bedömning av resursbehovet (se svaret till punkt 1.75) och utarbetande av en metod för att beräkna dessa behov för befintlig och framtida verksamhet. Vad gäller åtgärd 14 har GD Personal och administration via en enkät inom avdelningarna utformat anställningsprofiler på basis av de olika behoven och har uppmanat rekryteringsbyrån (EPSO) att anordna uttagningsprov efter dessa riktlinjer från och med 2003. Tills vidare kan det dock vara nödvändigt att rekrytera tillfälligt anställda till tjänster som normalt borde vara fasta.

Vad gäller åtgärd 15 antog kommissionen den 14 juli 2004 meddelandet K(2004)2694 om utbildnings- och rekryteringsbehoven inom området för ekonomisk förvaltning, med utgångspunkt från uppgifterna i den sammanfattande verksamhetsrapporten 2002.

| 1.79 | Revisionsrätten uppmanar kommissionen att genomföra de handlingsplaner som fortfarande är oavslutade så att det nya systemet för intern kontroll kan fungera ändamålsenligt, särskilt på områdena med gemensam förvaltning, liksom när det gäller ledningens riskbedömning och återvinning av fordringar (se
  tabell 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.79

Revisionsrätten uppmanar kommissionen att genomföra de handlingsplaner som fortfarande är oavslutade så att det nya systemet för intern kontroll kan fungera ändamålsenligt, särskilt på områdena med gemensam förvaltning, liksom när det gäller ledningens riskbedömning och återvinning av fordringar (se
  tabell 1.3
  ).

tabell 1.3

| 1.79 | Kommissionen har lagt ner stora ansträngningar på de tre frågor som revisionsrätten lyfter fram (gemensam förvaltning, riskhantering och återvinning av fordringar), vilket också framgår av de sammanfattande verksamhetsrapporterna 2002 och 2003 samt av översikten över rutinerna för intern kontroll. |
| --- | --- |

1.79

Kommissionen har lagt ner stora ansträngningar på de tre frågor som revisionsrätten lyfter fram (gemensam förvaltning, riskhantering och återvinning av fordringar), vilket också framgår av de sammanfattande verksamhetsrapporterna 2002 och 2003 samt av översikten över rutinerna för intern kontroll.

Normer för intern kontroll

| 1.80 | Revisionsrätten har analyserat tillämpningen av normerna för intern kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) vid 16 av kommissionens generaldirektorat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Målet var inte endast att mäta hur långt införandet hade kommit utan också att analysera kommissionsenheternas tillämpning av normerna när de bedömer de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet på det aktuella området. |
| --- | --- |

1.80

Revisionsrätten har analyserat tillämpningen av normerna för intern kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) vid 16 av kommissionens generaldirektorat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Målet var inte endast att mäta hur långt införandet hade kommit utan också att analysera kommissionsenheternas tillämpning av normerna när de bedömer de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet på det aktuella området.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.81 | Revisionsrätten konstaterade att omfattningen och innehållet i systemen och baskontrollerna i anslutning till normerna såsom de presenterades 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) i allmänhet inte på ett enkelt sätt kan jämföras med de normer som fastställdes 2002. |
| --- | --- |

1.81

Revisionsrätten konstaterade att omfattningen och innehållet i systemen och baskontrollerna i anslutning till normerna såsom de presenterades 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) i allmänhet inte på ett enkelt sätt kan jämföras med de normer som fastställdes 2002.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.81 | Det faktum att de baskrav som formulerades 2003 inte helt kan jämföras med motsvarande krav 2002 står inte i strid med filosofin bakom dessa krav. I själva verket infördes kraven ursprungligen 2000 i syfte att konkretisera de 24 normerna för intern kontroll genom att fastställa miniminivåer. Baskraven uppdateras sedan årligen för att ta hänsyn till eventuella nya behov som följer av beslut eller meddelanden som kommissionen antagit under mellantiden. |
| --- | --- |

1.81

Det faktum att de baskrav som formulerades 2003 inte helt kan jämföras med motsvarande krav 2002 står inte i strid med filosofin bakom dessa krav. I själva verket infördes kraven ursprungligen 2000 i syfte att konkretisera de 24 normerna för intern kontroll genom att fastställa miniminivåer. Baskraven uppdateras sedan årligen för att ta hänsyn till eventuella nya behov som följer av beslut eller meddelanden som kommissionen antagit under mellantiden.

Eftersom baskraven således har klargjorts och uppdaterats från år till år är det svårt att exakt mäta kravuppfyllelsen i slutet av 2003 jämfört med samma tidpunkt 2002. Det har emellertid vidtagits kraftfulla åtgärder för att stärka den interna kontrollen, särskilt vad gäller flödet av information från generaldirektoraten till respektive kommissionsledamot vad gäller kritiska frågor som rör revision och kontroll. Generaldirektoraten har också visat god vilja att omsätta detta mål i praktiken.

| 1.82 | Kommissionen uppger att 91 % av baskraven hade uppfyllts per den 31 december 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Av dessa baskrav förefaller det som om 26 % har införts sedan slutet av september 2003 då generaldirektoraten redogjorde för sina möjligheter att respektera tidsfristen för att uppfylla samtliga baskrav (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) som löpte ut den 31 december 2003. |
| --- | --- |

1.82

Kommissionen uppger att 91 % av baskraven hade uppfyllts per den 31 december 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Av dessa baskrav förefaller det som om 26 % har införts sedan slutet av september 2003 då generaldirektoraten redogjorde för sina möjligheter att respektera tidsfristen för att uppfylla samtliga baskrav (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) som löpte ut den 31 december 2003.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.82 –1.83 | Som revisionsrätten också påpekar bedömde generaldirektoraten i december 2003 att 91 % av baskraven var uppfyllda, medan motsvarande siffra så sent som i september 2003 var 65 %. Det bör noteras att många av de fall där baskraven ännu inte var uppfyllda i september 2003 var pågående åtgärder där väsentliga framsteg gjorts, och endast en mindre del av arbetet för att helt uppfylla kravet återstod. |
| --- | --- |

1.82 –1.83

Som revisionsrätten också påpekar bedömde generaldirektoraten i december 2003 att 91 % av baskraven var uppfyllda, medan motsvarande siffra så sent som i september 2003 var 65 %. Det bör noteras att många av de fall där baskraven ännu inte var uppfyllda i september 2003 var pågående åtgärder där väsentliga framsteg gjorts, och endast en mindre del av arbetet för att helt uppfylla kravet återstod.

Som framgår av den tidigare nämnda översikten medger kommissionen att den interna kontrollen i framtiden måste fokuseras mera på att se till att de interna kontrollsystemen i sig fungerar tillfredsställande och på det sättet ger den säkerhet som krävs snarare än att lägga alltför stor vikt vid att kontrollera överensstämmelse med reglerna.

Att införa och färdigutveckla ett internt kontrollsystem som kan ge en sådan säkerhet tar dock en viss tid. Kommissionen har därför utvecklat ett särkilt redskap som kallas iCAT (internal control assessment tool), vilket hjälper avdelningarna att bedöma hur effektiva deras interna kontrollsystem är. Några generaldirektorat har börjat använda en första version av iCAT under 2003.

| 1.83 | Revisionsrätten anser att en utveckling som denna knappast har någon omedelbar inverkan på effektiviteten i systemet för intern kontroll, på vilket de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror. När det gäller införandet av procedurregler eller kontrollinstrument kommer tidsfristen att behöva förlängas för att man skall kunna garantera att normerna verkligen tillämpas. Syftet med revisionsrättens granskning var därför oftast att utvärdera huruvida generaldirektoratens arbetsrutiner överensstämmer med baskraven för intern kontroll (se punkterna 4.23, 6.5, 7.40–7.41 och 9.55). |
| --- | --- |

1.83

Revisionsrätten anser att en utveckling som denna knappast har någon omedelbar inverkan på effektiviteten i systemet för intern kontroll, på vilket de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror. När det gäller införandet av procedurregler eller kontrollinstrument kommer tidsfristen att behöva förlängas för att man skall kunna garantera att normerna verkligen tillämpas. Syftet med revisionsrättens granskning var därför oftast att utvärdera huruvida generaldirektoratens arbetsrutiner överensstämmer med baskraven för intern kontroll (se punkterna 4.23, 6.5, 7.40–7.41 och 9.55).

| 1.84 | Revisionsrätten konstaterar att när det gäller de normer för intern kontroll som undersökts vid de utvalda generaldirektoraten är uppgifterna som läggs fram balanserade i det att de handlar mer om huruvida bestämmelserna för intern kontroll har införts och överensstämmer med reglerna än om hur de verkligen fungerar(se
  tabell 1.4
  och punkterna 4.23, 5.10, 6.5, 7.43 och 9.55). Sammantaget kan denna nivå av införande ännu inte anses vara tillräcklig för att kommissionens system för intern kontroll skall kunna ge rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

1.84

Revisionsrätten konstaterar att när det gäller de normer för intern kontroll som undersökts vid de utvalda generaldirektoraten är uppgifterna som läggs fram balanserade i det att de handlar mer om huruvida bestämmelserna för intern kontroll har införts och överensstämmer med reglerna än om hur de verkligen fungerar(se
  tabell 1.4
  och punkterna 4.23, 5.10, 6.5, 7.43 och 9.55). Sammantaget kan denna nivå av införande ännu inte anses vara tillräcklig för att kommissionens system för intern kontroll skall kunna ge rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

tabell 1.4

| 1.84 | Uppgifterna i tabell 1.4 avviker från kommissionens egna bedömningar, enligt vilka de interna kontrollnormerna var uppfyllda till 91 % den 31 december 2003. De fall där tillämpningen inte var helt komplett gällde främst områden med liten inverkan på den samlade risken för oegentligheter. |
| --- | --- |

1.84

Uppgifterna i tabell 1.4 avviker från kommissionens egna bedömningar, enligt vilka de interna kontrollnormerna var uppfyllda till 91 % den 31 december 2003. De fall där tillämpningen inte var helt komplett gällde främst områden med liten inverkan på den samlade risken för oegentligheter.

Vad gäller sambandet mellan graden av tillämpningen av dessa normer och behovet av att med tillräcklig säkerhet fastställa de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet hänvisar kommissionen till svaret till punkterna 1.82 och 1.83.

Tabell 1.4 – Tillämpningen av normer för intern kontroll (med direkt anknytning till de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet vid de största generaldirektoraten), lägesrapport den 31 december 2003

| Generaldirektorat eller avdelning | Utnyttjande av betalnings- bemyndiganden 2003
  (miljoner euro) | Norm 11 Riskanalys och riskhantering | Norm 12 Särskild information om förvaltningen | Norm 14 Anmälan av oegentligheter | Norm 17 Övervakning | Norm 18 Registrering av avvikelser | Norm 20 Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen | Norm 21 Gransknings-rapporter | Norm 22 Internrevisions-funktion |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GD Ekonomi och finans | 367 | B | B | A | A | A | A | A | A |
| GD Sysselsättning och socialpolitik | 7 437 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| GD Jordbruk | 47 067 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| GD Forskning | 1 933 | A | B | A | A | A | A | A | A |
| GD Informationssamhället | 857 | B | B | A | A | A | B | A | A |
| GD Fiske | 838 | A | A | A | B | A | A | A | B |
| GD Regionalpolitik | 18 540 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| GD Utbildning och kultur | 796 | B | B | A | B | A | A | A | A |
| GD Rättsliga och inrikes frågor | 86 | A | B | A | B | A | B | A | A |
| GD Utvidgning | 1 675 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 242 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Kontoret för humanitärt bistånd | 518 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 44 | B | B | A | B | B | B | A | A |
| GD Personal och administration | 282 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| GD Budget | 8 | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Internrevisionstjänsten | 0,4 | A | A | A | A | A | A | A | B |
| Bedömning:

  A: Baskraven tillämpas.
  B: Baskraven tillämpas inte i tillräcklig utsträckning.

  Källa:Revisionsrätten. |

Generaldirektorat eller avdelning

Utnyttjande av betalnings- bemyndiganden 2003

(miljoner euro)

Norm 11 Riskanalys och riskhantering

Norm 12 Särskild information om förvaltningen

Norm 14 Anmälan av oegentligheter

Norm 17 Övervakning

Norm 18 Registrering av avvikelser

Norm 20 Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen

Norm 21 Gransknings-rapporter

Norm 22 Internrevisions-funktion

GD Ekonomi och finans

367

B

B

A

A

A

A

A

A

GD Sysselsättning och socialpolitik

7 437

A

A

A

A

A

A

A

A

GD Jordbruk

47 067

A

A

A

A

A

A

A

A

GD Forskning

1 933

A

B

A

A

A

A

A

A

GD Informationssamhället

857

B

B

A

A

A

B

A

A

GD Fiske

838

A

A

A

B

A

A

A

B

GD Regionalpolitik

18 540

A

A

A

A

A

A

A

A

GD Utbildning och kultur

796

B

B

A

B

A

A

A

A

GD Rättsliga och inrikes frågor

86

A

B

A

B

A

B

A

A

GD Utvidgning

1 675

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 242

A

A

A

A

A

A

A

A

Kontoret för humanitärt bistånd

518

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

44

B

B

A

B

B

B

A

A

GD Personal och administration

282

A

A

A

A

A

A

A

A

GD Budget

8

A

A

A

A

A

A

A

A

Internrevisionstjänsten

0,4

A

A

A

A

A

A

A

B

Bedömning:

Bedömning:

A: Baskraven tillämpas.

B: Baskraven tillämpas inte i tillräcklig utsträckning.

Källa:Revisionsrätten.

Källa:

Kvalitetsindikatorer för utgifter och inkomster

| 1.85 | De årliga verksamhetsrapporterna för 2003 innehåller i allmänhet uppföljningar av vilka resultat generaldirektoraten har uppnått (i fråga om ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet) när det gäller politiska åtgärder och förvaltningen av tilldelade anslag. |
| --- | --- |

1.85

De årliga verksamhetsrapporterna för 2003 innehåller i allmänhet uppföljningar av vilka resultat generaldirektoraten har uppnått (i fråga om ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet) när det gäller politiska åtgärder och förvaltningen av tilldelade anslag.

| 1.85 | Syftet med de årliga verksamhetsrapporterna är att redovisa hur de mål som fastställts enligt kommissionens prioriteringar har uppfyllts, samt hur resurserna använts för att uppnå dessa mål. De tjänar därmed som ett nyttigt redskap för att följa resultaten i förhållande till målsättningarna, de därmed förknippade riskerna, resursfördelningen samt hur de interna kontrollsystemen fungerar. |
| --- | --- |

1.85

Syftet med de årliga verksamhetsrapporterna är att redovisa hur de mål som fastställts enligt kommissionens prioriteringar har uppfyllts, samt hur resurserna använts för att uppnå dessa mål. De tjänar därmed som ett nyttigt redskap för att följa resultaten i förhållande till målsättningarna, de därmed förknippade riskerna, resursfördelningen samt hur de interna kontrollsystemen fungerar.

| 1.86 | Revisionsrättens analys visar dock att utformningen och kommissionens (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) användning av övervakningens olika delar inte alltid räcker till (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) för att mäta kvaliteten på systemet för intern kontroll och aspekter på de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

1.86

Revisionsrättens analys visar dock att utformningen och kommissionens (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) användning av övervakningens olika delar inte alltid räcker till (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) för att mäta kvaliteten på systemet för intern kontroll och aspekter på de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.86 | Aspekter som rör uppföljning och övervakning redovisas således i de årliga verksamhetsrapporterna. I den ”översyn” som det hänvisas till under punkt 1.53 återfinns en mer detaljerad redogörelse för kommissionens interna kontrollsystem. |
| --- | --- |

1.86

Aspekter som rör uppföljning och övervakning redovisas således i de årliga verksamhetsrapporterna. I den ”översyn” som det hänvisas till under punkt 1.53 återfinns en mer detaljerad redogörelse för kommissionens interna kontrollsystem.

Transaktionernas laglighet och korrekthet skall övervakas av varje generaldirektorat. Detta sker bland annat genom att system för kontroller såväl i förhand som i efterhand har införts eller är på väg att införas. Kommissionen är också beredd att överväga en vidareutveckling av idén med resultatindikatorer, vilken redan utformats som ett led i den verksamhetsbaserade förvaltningen (Activity Based Management, ABM).

| 1.87 | Revisionsrätten anser att kommissionen bör prioritera utarbetandet av de olika delar i övervakningen som gäller underliggande transaktioners laglighet och korrekthet. Inom ramen för den strategiska planeringen och programplaneringen kan detta vara ett oumbärligt övervakningsinstrument för att garantera inkomsternas och utgifternas kvalitet och för att mäta vilka framsteg som gjorts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), om det omfattar graden av tillämpningen i fråga om hörnstenarna i systemen för övervakning och kontroll liksom uppgifter om frekvens, typ och inverkan på budgeten när det gäller fel som inte upptäckts och korrigerats av dessa system. |
| --- | --- |

1.87

Revisionsrätten anser att kommissionen bör prioritera utarbetandet av de olika delar i övervakningen som gäller underliggande transaktioners laglighet och korrekthet. Inom ramen för den strategiska planeringen och programplaneringen kan detta vara ett oumbärligt övervakningsinstrument för att garantera inkomsternas och utgifternas kvalitet och för att mäta vilka framsteg som gjorts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), om det omfattar graden av tillämpningen i fråga om hörnstenarna i systemen för övervakning och kontroll liksom uppgifter om frekvens, typ och inverkan på budgeten när det gäller fel som inte upptäckts och korrigerats av dessa system.

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78

| 1.87 | Kommissionen prioriterar arbetet med att successivt förbättra sina resultat i detta avseende och stärka ansvarstagandet på arbetsledarnivå, på så sätt att de fastställda målen kan uppnås och ett effektivt system för internkontroll utvecklas och tillämpas. |
| --- | --- |

1.87

Kommissionen prioriterar arbetet med att successivt förbättra sina resultat i detta avseende och stärka ansvarstagandet på arbetsledarnivå, på så sätt att de fastställda målen kan uppnås och ett effektivt system för internkontroll utvecklas och tillämpas.

Även om de årliga verksamhetsrapporterna inte har som enda mål att följa hur interna kontrollsystem införs och fungerar, eller i vilken grad dessa system bedöms garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, kan kommissionen komma att överväga en utökad analys av kontrollsystemen och systemen för riskhantering i kommande rapporter.

---

(1)  Det rör sig om de ”konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och konsoliderade årsredovisningar” som utgör volym I i Europeiska gemenskapernas årsredovisning, budgetåret 2003.

1

(2)  Dels gäller revisionsrättens granskningar den makroekonomiska statistiken vars underliggande uppgifter inte kan kontrolleras direkt, dels har granskningarna inte kunnat omfatta den import som undgått tullens övervakning.

2

(3)  Se bilaga 1, volym I i Europeiska gemenskapernas slutliga räkenskaper, budgetåret 2003.

3

(4)  Artiklarna 129.3 och 181.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002).

4

(5)  Varav 46,5 miljoner euro i räntor.

5

(6)  Revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002, punkterna 1.10 och 1.11.

6

(7)  Artikel 76.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

7

(8)  Årsrapporten för budgetåret 1999, punkt 8.16 och årsrapporten för budgetåret 2000, punkt 9.13.

8

(9)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 123.

9

(10)  Särskilt punkterna 8.55 och 8.56 i årsrapporten för budgetåret 1999 och punkterna 9.41–9.43 i årsrapporten för budgetåret 2000 samt en fortlöpande uppföljning i sektorbrev under efterföljande år.

10

(11)  Se svaren till ovannämnda punkter.

11

(12)  Meddelande från kommissionen om modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem (KOM(2002) 755 slutlig, 17.12.2002).

12

(13)  Se också Europaparlamentets resolution om ansvarsfrihet för budgetåret 2001, punkt 23 (EUT L 148, 16.6.2003).

13

(14)  Åtgärd 16 – Redovisningsram i handlingsplanen (KOM(2002) 426 slutlig, 24.7.2002).

14

(15)  Åtgärd 17 – Centrala system för ekonomisk information i handlingsplanen (KOM(2002) 426 slutlig, 24.7.2002).

15

(16)  Se artikel 185.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

16

(17)  Internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (IPSAS) som ges ut av International Federation of Accountants (IFAC), internationella redovisningsstandarder (IAS), IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

17

(18)  Se artiklarna 123–125 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

18

(19)  Se artikel 129 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

19

(20)  Lånetransaktioner och lån utanför budgeten som handläggs av generaldirektoratet för ekonomi och finans kommer inte att integreras förrän i juli 2005. Systemet för redovisningsinformation för EUF kommer att anpassas till kraven för periodiserad redovisning under 2006.

20

(21)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1.8.

21

(22)  Artikel 61.2 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

22

(23)  Delegeringen innebär att kommissionens centrala enheter överför uppgifter och ansvar i anslutning till förvaltningen av gemenskapsfinansierade åtgärder till delegationerna i mottagarländerna.

23

(24)  När det gäller Sapard innehåller generaldirektörens förklaring ingen reservation.

24

(25)  Översikt över rutinerna för intern kontroll vid kommissionens generaldirektorat och avdelningar 2003 (”Vue globale sur l'état des contrôles internes en 2003 dans les DGs et services de la Commission” (SEK(2004) 720).

25

(26)  Europaparlamentet uppmanade i januari 2000 kommissionen att modernisera sin förvaltning och denna lade den 5 april 2000 fram en vitbok kallad ”Reformen av kommissionen” (KOM (2000) 200 slutlig av den 5.4.2000).

26

(27)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 1.62–1.63.

27

(28)  Meddelande från kommissionen – Sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna 2003 från kommissionens generaldirektorat och avdelningar (KOM(2004) 418 slutlig, 9.6.2004).

28

(29)  Se årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1.108 och årsrapporten för budgetåret 2001, punkt 9.98.

29

(30)  Skrivelse om verksamhetsrapporterna 2003 (SEK(2003) 1469, 19.12.2003).

30

(31)  Meddelande från kommissionen – 2002 års granskning av genomförandet av verksamhetsbaserad förvaltning inom kommissionen, inklusive ett klargörande angående metoden för utarbetande av årliga verksamhetsrapporter (KOM(2003) 28, 12.3.2003) och meddelande från kommissionen med förtydligande av generaldirektörernas roll vid gemensam förvaltning (K(2003) 1830–2, 17.6.2003).

31

(32)  Artikel 60.7 i budgetförordningen.

32

(33)  Resultatindikatorerna gäller personal, budgetgenomförande och revision.

33

(34)  I standardtabellen skall anges en minsta mängd upplysningar om orsak, vilka väsentlighetskriterier som använts, kvantifiering (när bristen kan kvantifieras), effekten på försäkran om rimlig säkerhet och vilka korrigerande åtgärder som planeras.

34

(35)  Bilaga till skrivelsen om verksamhetsrapporterna 2003 (SEK(2004) 147, 19.2.2004).

35

(36)  Meddelande från kommissionen – Sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna 2002 från kommissionens generaldirektorat och avdelningar (KOM(2003) 391–4, 9.7.2003).

36

(37)  Skrivelse om övervakningen av handlingsplaner som upprättats till följd av de årliga verksamhetsrapporterna för 2002 och sammanfattningen (SEK(2003) 1078, 10.10.2003) som upprättats för att genomföra åtgärd 24 – Uppföljning inom avdelningarna (ref. 5.4.6.) i sammanfattningen för 2002.

37

(38)  KOM(2003) 28, 12.3.2003.

38

(39)  Brister kan i själva verket utgöra en risk för förvaltningen utan att för den skull automatiskt leda till konkreta fel avseende de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. För att kunna bedöma vad som utmärker en brist i systemet måste man ta hänsyn till dess karaktär, dvs. hur allvarlig den konstaterade bristen är, och dess omfattning, dvs. dess potentiella inverkan i ekonomiskt hänseende.

39

(40)  Revisionsrättens yttrande nr 2/2004 över en modell för samordnad granskning (single audit) (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll), (EUT C 107, 30.4.2004, s. 1).

40

(41)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1.92.

41

(42)  Även Gemensamma forskningscentret har reserverat sig beträffande räkenskapernas tillförlitlighet.

42

(43)  Läget förfaller vara stabilt i förhållande till förra året.

43

(44)  Till exempel generaldirektoraten för jordbruk, budget, utvidgning, sysselsättning och socialpolitik, miljö, fiske, informationssamhället, press och kommunikation, regionalpolitik, yttre förbindelser, forskning, energi och transport, Eurostat och Gemensamma forskningscentret.

44

(45)  Reservationernas inverkan på generaldirektörens förklaring enligt revisionsrätten:

45

Reservationernas inverkan på generaldirektörens förklaring enligt revisionsrätten:

A: Rimlig säkerhet om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

B: Rimlig säkerhet med förbehåll om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

C: Otillräcklig säkerhet eller säkerheten saknar tillräckligt stöd.

(46)  Reservationernas omfattning:

46

Reservationernas omfattning:

A: Klar omfattning utan tvetydighet.

B: Med ej betydande oklarheter.

C: Med betydande oklarheter eller oklarheter utan tillräckligt underlag (till exempel: man bortser från problemen med gemensam förvaltning, täckning av föregående budgetår, kvantifiering saknas, informationen kan inte användas).

(47)  Användning av samtliga dessa uppgifter för revisionsrättens slutsatser:

47

Användning av samtliga dessa uppgifter för revisionsrättens slutsatser:

A: Användbar källa.

B: Användbar källa efter korrigeringar.

C: Ej användbar källa (till exempel: väsentliga oklarheter, information saknas eller kan inte användas).

Källa:Revisionsrätten.

Källa:

(48)  Åtgärd 63 – Beskrivning av varje finansiell aktörs ansvar, i vitboken och ”Lignes directrices sur la déclaration et les réserves de l'ordonnateur délégué dans le cadre du rapport annuel d'activité”, riktlinjer för den delegerade utanordnarens förklaring och reservationer i den årliga verksamhetsrapporten, SEK(2002) 401, 9.4.2002.

48

(49)  Till exempel när reservationerna har en betydande inverkan på generaldirektoratets budget.

49

(50)  Till exempel generaldirektoraten för jordbruk, utbildning och kultur, utvidgning, sysselsättning och socialpolitik, fiske, press och kommunikation, regionalpolitik och Eurostat.

50

(51)  Särskilt normerna för intern kontroll. Systemet för intern kontroll berör både kommissionens centrala avdelningar och decentraliserade strukturer (kommissionens delegationer, representationskontor, verkställande organ).

51

(52)  Särskilt gemensam förvaltning, direkt respektive indirekt centraliserad förvaltning, förhandskontroll och efterhandskontroll samt tillämpningen av budgetförordningen.

52

(53)  Revisionsrättens yttrande nr 2/2004.

53

(54)  KOM(2000) 200, 5.4.2000.

54

(55)  Meddelande från kommissionen – Fullgörande av reformuppdraget: lägesrapport och åtgärder som skall vidtas under 2004 (KOM(2004) 93, 10.2.2004).

55

(56)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 1.65–1.67.

56

(57)  Åtgärderna 74 – Kontraktsdatabas, 83 – Tillräcklig personal, 87 – Kartläggning av de framsteg som kommissionens enheter har gjort i förändringsprocessen, 93 – Bättre samverkan mellan OLAF och andra avdelningar, 94 – ”Bedrägerisäker” lagstiftning och handläggning av kontrakt, 95 – Bättre varningssystem, 96 – Effektivare uppbörd av felaktigt utbetalda medel samt 97 – Bättre övervakning av strukturfonderna.

57

(58)  Åtgärderna 66 – Panel för frågor kring ekonomiska oegentligheter, 71 – En arbetsgrupp för revisionsuppföljning, 78 – Miniminormer för intern kontroll, 81 – Förstärkt roll för generaldirektoratens kontrollenheter (internrevisionsfunktion/”audit capabilities”), 82 – Generaldirektörens förklaring i den årliga verksamhetsrapporten, 85 – Utarbetande av lämpliga system för internkontroll och finansiella förfaranden, 90 – Bedömning av personalbehov för ekonomisk förvaltning och kontroll samt 91 – Utbildning (förvaltning och ekonomi).

58

(59)  KOM(2004) 418 slutlig, 9.6.2004.

59

(60)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1.109.

60

(61)  KOM(2003) 391–4 slutlig, 9.7.2003.

61

(62)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna och försäkringarna från generaldirektörerna och avdelningscheferna (KOM(2002) 426 av den 24.7.2002).

62

(63)  Åtgärderna 1 – Normer för intern kontroll (ref. 5.4.5), 3 – Kommunikation (ref. 3.3.2), 16 – Redovisningsram (ref. 5.3.7), 7 – Gemensam förvaltning (ref. 5.3.3), 8 – Samfinansiering (ref. 5.3.4), 9 – Återbetalning (ref. 5.3.2), 12 – Samordning av kommissionens revisionsfunktioner (ref. 3.3.2), 13 – Granskningsmetoder (ref. 3.3.3), 14 – Uppföljning av revisionsrapporter (ref. 5.3.8), 15 – Uppföljning av OLAF (ref. 5.3.9) 17 – Granskning vid gemensam förvaltning (ref. 5.3.3), 19 – Kommittén för revisionsuppföljning: organisation (ref. 3.3.3), 21 – Ledningens riskbedömning (ref. 3.3.2), 23 – Metod för årliga verksamhetsrapporter (ref. 4.4) samt 24 – Uppföljning inom enheterna (ref. 5.4.6).

63

(64)  Åtgärderna 6, 7, 8, 9, 12, 15, 17, 19, 21 och 23.

64

(65)  Åtgärderna 6, 7, 8, 9, 12, 17 och 21 under genomförande, och 15, 19 och 23 avslutade, under genomförande eller kan förbättras.

65

(66)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1.76.

66

(67)  Åtgärderna 1 – Forskningsprogram, 4 – Strukturfonder (gemensam förvaltning), 5 – Personal (reformen), 7 – Datasystem för förvaltning, 12 – Gemensam förvaltning, 14 – Personal (rekrytering), 16 – Redovisningsram samt 17 – Centrala system för ekonomisk information.

67

(68)  Åtgärderna 9 – Förfaranden för intern kontroll, särskilt finansiella förfaranden och 15 – Utbildning (ekonomisk förvaltning).

68

(69)  Åtgärderna 2 – Yttre förbindelser och 18 – Handlingsplaner.

69

(70)  Norm 11 – Riskanalys och riskhantering, 12 – Särskild information om förvaltning, 14 – Anmälan av oegentligheter, 17 – Övervakning, 18 – Registrering av avvikelser, 20 – Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen, 21 – Granskningsrapporter samt 22 – Den interna granskningens struktur.

70

(71)  Generaldirektoraten för ekonomi och finans, jordbruk, utbildning och kultur, sysselsättning och socialpolitik, fiske, regionalpolitik, forskning, informationssamhället, utvidgning, budget, personal och administration, rättsliga och inrikes frågor samt kontoret för humanitärt bistånd, byrån för samarbete EuropeAid, Eurostat och Internrevisionstjänsten.

71

(72)  Meddelande till kommissionen ”Auto–évaluation de l'état de préparation des services en vue du respect, au 31 décembre 2003, des exigences de base en matière de contrôle interne”, enheternas egenbedömning av hur långt de har kommit när det gäller att följa baskraven i fråga om intern kontroll den 31 décembre 2003, (SEK(2003) 1287, 26.11.2003).

72

(73)  Informationsmeddelande från Michaele Schreyer om avdelningarnas beredskap när det gäller att kunna iaktta baskraven i fråga om normerna för intern kontroll per den 31 december 2003 (SEK (2004) 250, 27.2.2004).

73

(74)  SEK(2003) 1287, 26.11.2003.

74

(75)  SEK(2003) 1469, 19.12.2003.

75

(76)  Till exempel generaldirektoraten för konkurrens, miljö, inre marknaden, press och kommunikation, tolkning, handel, energi och transport samt rättstjänsten och gruppen av politiska rådgivare har inte lagt fram de resultatindikatorer som föreslås i riktlinjerna.

76

(77)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 1.68–1.74.

77

(78)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1.110.

78

KAPITEL 2

Budgetförvaltning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Allmänna iakttagelser

Större budget

Utnyttjandegrad på 92 % för betalningar

Minskat och bättre förvaltat överskott

Mer realistiska överföringar av anslag från ett år till ett annat

Fortsatt ökning av utestående åtaganden

Särskilda iakttagelser

Gemenskapens inkomster

Jordbruk

Strukturåtgärder

Ökning av utestående åtaganden

Inre politik

Externa åtgärder

Stöd inför anslutningen

Administrativa utgifter

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 2.1 | I detta kapitel behandlas genomförandet av EU:s budget 2003, det vill säga det sista hela året före utvidgningen av unionen samt när man nått halvvägs i budgetplanen för 2000–2006. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

2.1

I detta kapitel behandlas genomförandet av EU:s budget 2003, det vill säga det sista hela året före utvidgningen av unionen samt när man nått halvvägs i budgetplanen för 2000–2006.

| 2.2 | Europeiska unionens årliga budget antas av budgetmyndigheten (rådet och parlamentet) på förslag av kommissionen. Kommissionen genomför budgeten i samarbete med medlemsstaterna och övriga mottagarländer när det gäller utgifter på jordbruksområdet och utgifter för strukturåtgärder, externa åtgärder och stöd inför anslutningen. |
| --- | --- |

2.2

Europeiska unionens årliga budget antas av budgetmyndigheten (rådet och parlamentet) på förslag av kommissionen. Kommissionen genomför budgeten i samarbete med medlemsstaterna och övriga mottagarländer när det gäller utgifter på jordbruksområdet och utgifter för strukturåtgärder, externa åtgärder och stöd inför anslutningen.

| 2.3 | Det finns separata budgetar för åtaganden och betalningar. Huvuddelen av utgifterna för strukturåtgärder och för inre politik och externa åtgärder betalas inom program som förvaltas under ett antal år (till exempel 2000–2006 när det gäller den nuvarande programperioden för strukturfonderna), under vilka budgetåtaganden som återspeglar rättsliga utgiftsåtaganden ingås ett år medan betalningar görs (”regleras”) under ett antal år (”differentierade anslag”) (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). |
| --- | --- |

2.3

Det finns separata budgetar för åtaganden och betalningar. Huvuddelen av utgifterna för strukturåtgärder och för inre politik och externa åtgärder betalas inom program som förvaltas under ett antal år (till exempel 2000–2006 när det gäller den nuvarande programperioden för strukturfonderna), under vilka budgetåtaganden som återspeglar rättsliga utgiftsåtaganden ingås ett år medan betalningar görs (”regleras”) under ett antal år (”differentierade anslag”) (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37).

| 2.4 | Detaljinformation om budgetgenomförandet 2003 finns i kommissionens dokument ”Report on budgetary and financial management – Financial year 2003”. Enligt artikel 29 i budgetförordningen skall denna rapport offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Detta skedde inte när det gällde rapporten för 2002, då dokumentet gjordes tillgängligt på kommissionens webbplats (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). 2003 års version finns tillgänglig på samma plats. Revisionsrätten noterar de ansträngningar som gjorts för att förbättra dokumentet jämfört med 2002 men anser att den övergripande analysen skulle kunna göras mer användbar om man inkluderade uppgifter om hur det samlade genomförandet av gemenskapsprogram fortskrider och om hur snabbt medlemsstater och mottagarländer gör utbetalningar till slutmottagare. |
| --- | --- |

2.4

Detaljinformation om budgetgenomförandet 2003 finns i kommissionens dokument ”Report on budgetary and financial management – Financial year 2003”. Enligt artikel 29 i budgetförordningen skall denna rapport offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Detta skedde inte när det gällde rapporten för 2002, då dokumentet gjordes tillgängligt på kommissionens webbplats (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). 2003 års version finns tillgänglig på samma plats. Revisionsrätten noterar de ansträngningar som gjorts för att förbättra dokumentet jämfört med 2002 men anser att den övergripande analysen skulle kunna göras mer användbar om man inkluderade uppgifter om hur det samlade genomförandet av gemenskapsprogram fortskrider och om hur snabbt medlemsstater och mottagarländer gör utbetalningar till slutmottagare.

| 2.4 | Kommissionen uppskattar revisionsrättens yttrande om den förbättrade rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen och håller med revisionsrätten om att ytterligare förbättringar kan ske. Beträffande utbetalningarna till slutliga stödmottagare föreskrivs det i förordningarna att medlemsstaterna och mottagande medlemsstater skyndsamt skall betala de slutliga stödmottagarna (t.ex. förordning (EG) nr 1260/1999 för strukturfonderna, förordning (EG) nr 1663/95 för garantisektionen vid EUGFJ). I informationen om strukturfonderna i kommissionens ”Rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen” skulle den kunna skilja mellan å ena sidan förskott, utbetalda vid periodens början och som utgör en ”roterande fond” för förfinansiering av utgifter, och å andra sidan ersättningar för utgifter som deklarerats av slutliga stödmottagare. Förskottsbeloppen (7 % för strukturfonderna) kan sägas motsvara kommissionens maximala nivå för betalningar som ännu inte överförts till slutliga stödmottagare. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen uppskattar revisionsrättens yttrande om den förbättrade rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen och håller med revisionsrätten om att ytterligare förbättringar kan ske. Beträffande utbetalningarna till slutliga stödmottagare föreskrivs det i förordningarna att medlemsstaterna och mottagande medlemsstater skyndsamt skall betala de slutliga stödmottagarna (t.ex. förordning (EG) nr 1260/1999 för strukturfonderna, förordning (EG) nr 1663/95 för garantisektionen vid EUGFJ). I informationen om strukturfonderna i kommissionens ”Rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen” skulle den kunna skilja mellan å ena sidan förskott, utbetalda vid periodens början och som utgör en ”roterande fond” för förfinansiering av utgifter, och å andra sidan ersättningar för utgifter som deklarerats av slutliga stödmottagare. Förskottsbeloppen (7 % för strukturfonderna) kan sägas motsvara kommissionens maximala nivå för betalningar som ännu inte överförts till slutliga stödmottagare.

ALLMÄNNA IAKTTAGELSER

Större budget

| 2.5 | När det gäller 2003 ökade de totala betalningsbemyndigandena i den godkända ursprungliga budgeten (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) med 1,9 % jämfört med den slutliga budgeten för 2002. Åtagandebemyndigandena ökade med endast 0,3 %. Enligt kommissionen visar den nästan oförändrade nivån för åtagandebemyndiganden ”budgetmyndighetens och kommissionens gemensamma önskan att få bukt med de utestående åtagandena” (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). |
| --- | --- |

2.5

När det gäller 2003 ökade de totala betalningsbemyndigandena i den godkända ursprungliga budgeten (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) med 1,9 % jämfört med den slutliga budgeten för 2002. Åtagandebemyndigandena ökade med endast 0,3 %. Enligt kommissionen visar den nästan oförändrade nivån för åtagandebemyndiganden ”budgetmyndighetens och kommissionens gemensamma önskan att få bukt med de utestående åtagandena” (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37).

| 2.6 | Åtagande- och betalningsbemyndigandena hamnade 2,6 miljarder euro respektive 5,4 miljarder euro under de tak som anges i budgetplanen (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Marginalen för åtaganden hänför sig huvudsakligen till jordbruksutgifterna. Övriga utgiftsområden når upp till eller ligger nära sitt tak. För betalningar gäller budgetplanens tak budgeten som helhet och inte områdesvis. |
| --- | --- |

2.6

Åtagande- och betalningsbemyndigandena hamnade 2,6 miljarder euro respektive 5,4 miljarder euro under de tak som anges i budgetplanen (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Marginalen för åtaganden hänför sig huvudsakligen till jordbruksutgifterna. Övriga utgiftsområden når upp till eller ligger nära sitt tak. För betalningar gäller budgetplanens tak budgeten som helhet och inte områdesvis.

Utnyttjandegrad på 92 % för betalningar

| 2.7 | I
  tabell 2.1
  ges en översikt över budgetutfallet för budgetåret 2003 både vad gäller åtaganden och betalningar. År 2003 var andelen utnyttjade åtagandebemyndiganden (genomförandegraden för åtaganden) 99 %, vilket motsvarar 2002 års andel på 98 %. Andelen utnyttjade betalningsbemyndiganden (genomförandegraden för betalningar) var 92 %, vilket innebär en ökning i förhållande till de 86 % som uppnåddes 2002. Denna ökning berodde främst på en högre utnyttjandegrad för strukturåtgärder – 90 % av betalningsbemyndigandena utnyttjades jämfört med 74 % 2002 (se punkterna 2.27–2.30). |
| --- | --- |

2.7

I
  tabell 2.1
  ges en översikt över budgetutfallet för budgetåret 2003 både vad gäller åtaganden och betalningar. År 2003 var andelen utnyttjade åtagandebemyndiganden (genomförandegraden för åtaganden) 99 %, vilket motsvarar 2002 års andel på 98 %. Andelen utnyttjade betalningsbemyndiganden (genomförandegraden för betalningar) var 92 %, vilket innebär en ökning i förhållande till de 86 % som uppnåddes 2002. Denna ökning berodde främst på en högre utnyttjandegrad för strukturåtgärder – 90 % av betalningsbemyndigandena utnyttjades jämfört med 74 % 2002 (se punkterna 2.27–2.30).

| 2.8 | Dessa totala utnyttjandegrader avslöjar inte hela sanningen om budgetgenomförandet av två huvudskäl. För det första resulterar endast en liten andel av de åtaganden som görs ett visst år i betalningar samma år (se punkterna 2.3 och 2.16–2.22). För det andra inbegriper ”betalningar” enligt definitionen i kommissionens räkenskaper förskottsbetalningar som görs till förvaltningarna i medlemsstater och mottagarländer eller andra mellanhänder och som skall användas för betalning till slutmottagare. I vissa fall, till exempel Sapard (se punkt 2.43), kan utbetalningen av medel till slutmottagare ta betydligt längre tid. |
| --- | --- |

2.8

Dessa totala utnyttjandegrader avslöjar inte hela sanningen om budgetgenomförandet av två huvudskäl. För det första resulterar endast en liten andel av de åtaganden som görs ett visst år i betalningar samma år (se punkterna 2.3 och 2.16–2.22). För det andra inbegriper ”betalningar” enligt definitionen i kommissionens räkenskaper förskottsbetalningar som görs till förvaltningarna i medlemsstater och mottagarländer eller andra mellanhänder och som skall användas för betalning till slutmottagare. I vissa fall, till exempel Sapard (se punkt 2.43), kan utbetalningen av medel till slutmottagare ta betydligt längre tid.

| 2.8 | I fallet Sapard sker utbetalningar sedan stödberättigande ansökningar mottagits, där stödmottagare måste kunna styrka att stödberättigande projekt haft dessa utgifter. Detta förfarande kan dra ut på tiden. Generellt hade Sapard-länderna tekniska och administrativa problem i början av genomförandeperioden, vilket ledde till förseningar vid behandlingen av ansökningar och betalningsansökningar. Även om det fortfarande finns problem i vissa länder, är situationen överlag betydligt bättre. |
| --- | --- |

2.8

I fallet Sapard sker utbetalningar sedan stödberättigande ansökningar mottagits, där stödmottagare måste kunna styrka att stödberättigande projekt haft dessa utgifter. Detta förfarande kan dra ut på tiden. Generellt hade Sapard-länderna tekniska och administrativa problem i början av genomförandeperioden, vilket ledde till förseningar vid behandlingen av ansökningar och betalningsansökningar. Även om det fortfarande finns problem i vissa länder, är situationen överlag betydligt bättre.

Tabell 2.1 – Genomförande av 2003 års budget per rubrik i budgetplanen

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Rubrik i budgetplanen | Tak i budgetplanen | Budget | Genomförande av budgeten |
| Ursprungliga anslag (6) | Slutliga anslag (7) | Gjorda åtaganden och betalningar | Genom-förandegrad | Anslag som överförts till 2004 | % av slutliga disponibla anslag | Förfallna anslag | % av slutliga disponibla anslag |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (d)/(c) | (f) | (g) = (f)/(c) | (h) | (i) = (h)/(c) |
| Åtagandebemyndiganden |
| Gemensamma jordbrukspolitiken | 47 378 | 44 780 | 44 865 | 44 462 | 99 % | 41 | 0,1 | 361 | 0,8 |
| Strukturåtgärder | 33 968 | 33 980 | 34 013 | 33 987 | 100 % | 4 | 0,0 | 22 | 0,1 |
| Inre politik | 6 796 | 6 796 | 7 744 | 7 173 | 93 % | 430 | 5,6 | 141 | 1,8 |
| Externa åtgärder | 4 972 | 49 494 | 5 219 | 5 067 | 97 % | 94 | 1,8 | 59 | 1,1 |
| Stöd inför anslutningen | 3 386 | 3 386 | 3 449 | 3 393 | 98 % | 43 | 1,2 | 13 | 0,4 |
| Administrativa utgifter | 5 211 | 5 360 | 5 616 | 5 545 | 99 % | 39 | 0,7 | 31 | 0,6 |
| Reserver | 434 | 434 | 328 | 148 | 45 % | 0 | 0,0 | 180 | 54,9 |
| Avrundning | | 1 | –1 | | | | | | |
| Totalt | 102 145 | 98 686 | 101 233 | 99 775 | 99 % | 651 | 0,6 | 807 | 0,8 |
| Betalningsbemyndiganden |
| Gemensamma jordbrukspolitiken | | 447 802 | 45 096 | 44 379 | 98 % | 331 | 0,7 | 385 | 0,9 |
| Strukturåtgärder | | 33 173 | 31 838 | 28 528 | 90 % | 177 | 0,6 | 3 134 | 9,8 |
| Inre politik | | 6 204 | 7 257 | 5 672 | 79 % | 920 | 12,7 | 665 | 9,2 |
| Externa åtgärder | | 4 844 | 4 899 | 4 286 | 88 % | 113 | 2,3 | 500 | 10,2 |
| Stöd inför anslutningen | | 2 707 | 2 799 | 2 240 | 80 % | 55 | 2,0 | 504 | 18,0 |
| Administrativa utgifter | | 5 360 | 6 087 | 5 305 | 87 % | 650 | 10,7 | 132 | 2,2 |
| Reserver | | 434 | 364 | 148 | 41 % | 0 | 0,0 | 216 | 59,3 |
| Avrundning | | 1 | –1 | | | | | –1 | |
| Totalt | 102 767 | 97 318 | 98 339 | 90 558 | 92 % | 2 246 | 2,3 | 5 535 | 5,6 |

(miljoner euro och %)

Rubrik i budgetplanen

Tak i budgetplanen

Budget

Genomförande av budgeten

Ursprungliga anslag (6)

Slutliga anslag (7)

Gjorda åtaganden och betalningar

Genom-förandegrad

Anslag som överförts till 2004

% av slutliga disponibla anslag

Förfallna anslag

% av slutliga disponibla anslag

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (d)/(c)

(f)

(g) = (f)/(c)

(h)

(i) = (h)/(c)

Åtagandebemyndiganden

Gemensamma jordbrukspolitiken

47 378

44 780

44 865

44 462

99 %

41

0,1

361

0,8

Strukturåtgärder

33 968

33 980

34 013

33 987

100 %

4

0,0

22

0,1

Inre politik

6 796

6 796

7 744

7 173

93 %

430

5,6

141

1,8

Externa åtgärder

4 972

49 494

5 219

5 067

97 %

94

1,8

59

1,1

Stöd inför anslutningen

3 386

3 386

3 449

3 393

98 %

43

1,2

13

0,4

Administrativa utgifter

5 211

5 360

5 616

5 545

99 %

39

0,7

31

0,6

Reserver

434

434

328

148

45 %

0

0,0

180

54,9

Avrundning

1

–1

Totalt

102 145

98 686

101 233

99 775

99 %

651

0,6

807

0,8

Betalningsbemyndiganden

Gemensamma jordbrukspolitiken

447 802

45 096

44 379

98 %

331

0,7

385

0,9

Strukturåtgärder

33 173

31 838

28 528

90 %

177

0,6

3 134

9,8

Inre politik

6 204

7 257

5 672

79 %

920

12,7

665

9,2

Externa åtgärder

4 844

4 899

4 286

88 %

113

2,3

500

10,2

Stöd inför anslutningen

2 707

2 799

2 240

80 %

55

2,0

504

18,0

Administrativa utgifter

5 360

6 087

5 305

87 %

650

10,7

132

2,2

Reserver

434

364

148

41 %

0

0,0

216

59,3

Avrundning

1

–1

–1

Totalt

102 767

97 318

98 339

90 558

92 %

2 246

2,3

5 535

5,6

Minskat och bättre förvaltat överskott

| 2.9 | Överskottet (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) i budgeten för 2003 uppgick till totalt 5,5 miljarder euro (se 
  tabell 2.2
  ). Även om överskottet fortfarande är stort i absoluta tal, innebär det en minskning jämfört med 7,4 miljarder euro 2002 och 15,0 miljarder euro 2001. |
| --- | --- |

2.9

Överskottet (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) i budgeten för 2003 uppgick till totalt 5,5 miljarder euro (se 
  tabell 2.2
  ). Även om överskottet fortfarande är stort i absoluta tal, innebär det en minskning jämfört med 7,4 miljarder euro 2002 och 15,0 miljarder euro 2001.

Tabell 2.2 – Överskottets art 2003 (och 2002)

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2003 | 2002 |
| Inkomster |
| | Budgeterat | Ändringsbudget
   (10) | Uppburet | Bidrag till överskottet | Budgeterat | Uppburet | Bidrag till överskottet |
| Egna medel | 88 989 | –4 978 | 83 633 | – 378 | 80 926 | 79 775 | –1 151 |
| Övriga inkomster | 8 514 | | 9 836 | 1 322 | 15 126 | 15 659 | 533 |
| Totalt | 97 503 | –4 978 | 93 469 | 944 | 96 052 | 95 434 | – 618 |
| Utgifter |
| | Underutnyttjande
   (9) | Ändrings- budget
   (10) | Minus överföring till 2004
   (11) | | Underutnyttjande
   (9) | Minus överföring till 2003
   (11) | |
| Jordbruk | 717 | | – 331 | 386 | 1 419 | – 315 | 1 104 |
| Strukturåtgärder | 8 310 | –5 000 | – 177 | 3 133 | 8 104 | –3 254 | 4 850 |
| Inre politik | 1 585 | | – 920 | 665 | 1 390 | – 750 | 640 |
| Externa åtgärder | 613 | | – 113 | 500 | 546 | –68 | 478 |
| Stöd inför anslutningen | 559 | | –55 | 504 | 849 | –51 | 798 |
| Administrativa utgifter | 760 | 22 | – 650 | 132 | 645 | – 548 | 97 |
| Reserver | 216 | | 0 | 216 | 481 | –9 | 472 |
| Avrundning | -1 | | | -1 | 1 | | 1 |
| Totalt | 12 759 | –4 978 | –2 246 | 5 535 | 13 434 | –4 995 | 8 440 |
| Växelkursskillnader | – 109 | | | – 253 |
| (12) | -740 | | | 0 |
| Övrigt
   (13) | – 146 | | | – 147 |
| Totalt överskott | 5 484 | | | 7 422 |

(miljoner euro)

2003

2002

Inkomster

Budgeterat

Ändringsbudget
   (10)

Uppburet

Bidrag till överskottet

Budgeterat

Uppburet

Bidrag till överskottet

Egna medel

88 989

–4 978

83 633

– 378

80 926

79 775

–1 151

Övriga inkomster

8 514

9 836

1 322

15 126

15 659

533

Totalt

97 503

–4 978

93 469

944

96 052

95 434

– 618

Utgifter

Underutnyttjande
   (9)

Ändrings- budget
   (10)

Minus överföring till 2004
   (11)

Underutnyttjande
   (9)

Minus överföring till 2003
   (11)

Jordbruk

717

– 331

386

1 419

– 315

1 104

Strukturåtgärder

8 310

–5 000

– 177

3 133

8 104

–3 254

4 850

Inre politik

1 585

– 920

665

1 390

– 750

640

Externa åtgärder

613

– 113

500

546

–68

478

Stöd inför anslutningen

559

–55

504

849

–51

798

Administrativa utgifter

760

22

– 650

132

645

– 548

97

Reserver

216

0

216

481

–9

472

Avrundning

-1

-1

1

1

Totalt

12 759

–4 978

–2 246

5 535

13 434

–4 995

8 440

Växelkursskillnader

– 109

– 253

(12)

-740

0

Övrigt
   (13)

– 146

– 147

Totalt överskott

5 484

7 422

| 2.10 | När det gäller budgetåret 2002 kritiserade revisionsrätten kommissionen för att den inte vidtog åtgärder för att komma till rätta med det betydande underutnyttjandet, trots att situationen kunde förutses före årets slut (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). År 2003 vidtog kommissionen särskilda åtgärder för att förbättra prognoserna om budgetutnyttjandet, där hänsyn togs till information från medlemsstater och mottagarländer. Genom att kommissionen fick tillgång till bättre information kunde den lägga fram den ändringsbudget som nämns ovan och därmed minska betalningsbemyndigandena med 5 miljarder euro, vilket åtföljdes av en proportionell minskning av inkomsterna. |
| --- | --- |

2.10

När det gäller budgetåret 2002 kritiserade revisionsrätten kommissionen för att den inte vidtog åtgärder för att komma till rätta med det betydande underutnyttjandet, trots att situationen kunde förutses före årets slut (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). År 2003 vidtog kommissionen särskilda åtgärder för att förbättra prognoserna om budgetutnyttjandet, där hänsyn togs till information från medlemsstater och mottagarländer. Genom att kommissionen fick tillgång till bättre information kunde den lägga fram den ändringsbudget som nämns ovan och därmed minska betalningsbemyndigandena med 5 miljarder euro, vilket åtföljdes av en proportionell minskning av inkomsterna.

| 2.11 | Jämfört med det föregående året har kommissionens åtgärder under 2003 inneburit en avsevärd förbättring av budgetförvaltningen. Trots de åtgärder som vidtagits visar dock det stora överskott som återstår (5,5 miljarder euro) att det fanns utrymme för en betydligt större anslagsminskning. |
| --- | --- |

2.11

Jämfört med det föregående året har kommissionens åtgärder under 2003 inneburit en avsevärd förbättring av budgetförvaltningen. Trots de åtgärder som vidtagits visar dock det stora överskott som återstår (5,5 miljarder euro) att det fanns utrymme för en betydligt större anslagsminskning.

| 2.12 | I
  tabell 2.3
  visas underutnyttjandet brutto och konsekvenserna av det under de senaste fem åren. Under den perioden har underutnyttjandet resulterat i att 39,9 miljarder euro i betalningsbemyndiganden har förfallit. Budgeten har under samma period ökat med 16,3 %, vilket motsvarar ett ackumulerat totalbelopp på 53,6 miljarder euro i extra anslag. |
| --- | --- |

2.12

I
  tabell 2.3
  visas underutnyttjandet brutto och konsekvenserna av det under de senaste fem åren. Under den perioden har underutnyttjandet resulterat i att 39,9 miljarder euro i betalningsbemyndiganden har förfallit. Budgeten har under samma period ökat med 16,3 %, vilket motsvarar ett ackumulerat totalbelopp på 53,6 miljarder euro i extra anslag.

Tabell 2.3 – Underutnyttjande 1999–2003

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Underutnyttjande (15) | 7 071 | 11 478 | 17 173 | 13 434 | 12 759 |
| Andel av budgeten | 8,1 % | 12,1 % | 17,7 % | 13,6 % | 13,0 % |
| Resultat: | | | | | |
| Ändringsbudget | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 978 |
| Överföring | 5 019 | 2 609 | 2 188 | 4 995 | 2 246 |
| Belopp som förfallit | 2 052 | 8 868 | 149 856 | 8 440 | 5 535 |

(miljoner euro)

1999

2000

2001

2002

2003

Underutnyttjande (15)

7 071

11 478

17 173

13 434

12 759

Andel av budgeten

8,1 %

12,1 %

17,7 %

13,6 %

13,0 %

Resultat:

Ändringsbudget

0

0

0

0

4 978

Överföring

5 019

2 609

2 188

4 995

2 246

Belopp som förfallit

2 052

8 868

149 856

8 440

5 535

| 2.13 | Revisionsrätten konstaterar att det är orealistiskt att förvänta sig ett budgetgenomförande på 100 %. Utgifterna måste vara lagliga och korrekta och följa principerna om sund ekonomisk förvaltning. När det gäller områdena med delad förvaltning i budgeten (över 80 % av värdet) kan kommissionen inte göra någon utbetalning utan en begäran från medlemsstater eller mellanhänder. Även i fråga om direkt förvaltade utgifter är kommissionen ofta beroende av ansökningar från mottagare. Följden av ett fortsatt underutnyttjande är att ackumuleringen av utestående åtaganden ökar (se punkterna 2.16–2.22) och att betalningar koncentreras till slutet av programperioden, vilket är svårt att hantera. |
| --- | --- |

2.13

Revisionsrätten konstaterar att det är orealistiskt att förvänta sig ett budgetgenomförande på 100 %. Utgifterna måste vara lagliga och korrekta och följa principerna om sund ekonomisk förvaltning. När det gäller områdena med delad förvaltning i budgeten (över 80 % av värdet) kan kommissionen inte göra någon utbetalning utan en begäran från medlemsstater eller mellanhänder. Även i fråga om direkt förvaltade utgifter är kommissionen ofta beroende av ansökningar från mottagare. Följden av ett fortsatt underutnyttjande är att ackumuleringen av utestående åtaganden ökar (se punkterna 2.16–2.22) och att betalningar koncentreras till slutet av programperioden, vilket är svårt att hantera.

Mer realistiska överföringar av anslag från ett år till ett annat

| 2.14 | Som revisionsrätten påpekade i sin årsrapport för 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) komplicerar överföringen av anslag från ett år till ett annat förvaltningen och redovisningen av och rapporteringen om budgeten på ett onödigt sätt. Överföringen på 5,0 miljarder euro i betalningsbemyndiganden från 2002, vilken avsevärt minskade det redovisade överskottet det året, var betydligt högre än föregående års överföringar (se
  tabell 2.3
  ). Av det överförda beloppet gällde 3,3 miljarder euro anslag för att reglera ansökningar om slutbetalning inom strukturfondernas programperiod 1994–1999. I årsrapporten för 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) varnade revisionsrätten för att det var osannolikt att kommissionen skulle kunna betala dessa anslag, en varning som skulle visa sig stämma: 1,9 miljarder euro av dessa anslag förföll 2003, vilket ökar överskottet. |
| --- | --- |

2.14

Som revisionsrätten påpekade i sin årsrapport för 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) komplicerar överföringen av anslag från ett år till ett annat förvaltningen och redovisningen av och rapporteringen om budgeten på ett onödigt sätt. Överföringen på 5,0 miljarder euro i betalningsbemyndiganden från 2002, vilken avsevärt minskade det redovisade överskottet det året, var betydligt högre än föregående års överföringar (se
  tabell 2.3
  ). Av det överförda beloppet gällde 3,3 miljarder euro anslag för att reglera ansökningar om slutbetalning inom strukturfondernas programperiod 1994–1999. I årsrapporten för 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) varnade revisionsrätten för att det var osannolikt att kommissionen skulle kunna betala dessa anslag, en varning som skulle visa sig stämma: 1,9 miljarder euro av dessa anslag förföll 2003, vilket ökar överskottet.

| 2.14 | Kommissionen anser att regelverkets förfarande för överföring mellan budgetår är snabbt, relativt enkelt, praktiskt och insynsvänligt (se kommissionens svar på årsrapporten för 2002, punkterna 2.11 och 2.48). |
| --- | --- |

2.14

Kommissionen anser att regelverkets förfarande för överföring mellan budgetår är snabbt, relativt enkelt, praktiskt och insynsvänligt (se kommissionens svar på årsrapporten för 2002, punkterna 2.11 och 2.48).

Budgetens betalningsbemyndiganden för att reglera ansökningar om slutbetalning för programperioden 1994–1999 låg efter överföring i linje med medlemsstaternas prognoser för utbetalningar av utestående åtaganden. Budgeten visade sig av två skäl vara mer än vad som krävdes. För det första underskattade prognoserna mängden åtaganden som inte skulle bli föremål för betalningsansökningar och måste dras tillbaka. År 2003 drogs slutligen åtaganden på cirka 2,8 miljarder euro tillbaka, vid sidan av de 3,5 miljarder euro som betalades ut. För det andra var avslutningsdokumenten (där flertalet inkom strax före tidsfristen den 31 mars 2003) av ojämn kvalitet, vilket i många fall krävde klargöranden och merarbete i medlemsstaterna och gjorde att avslutandet av dessa ärenden drog ut till 2004.

| 2.15 | Överföringen av betalningsbemyndiganden från 2003 till 2004 uppgår till 2,2 miljarder euro och inbegriper 1,2 miljarder euro med avseende på driftsbudgeten och 1,0 miljarder euro med avseende på medel som kommer från tredje man (se punkt 2.37). Jämfört med 2002 är detta en mer realistisk anslagsöverföringsnivå. |
| --- | --- |

2.15

Överföringen av betalningsbemyndiganden från 2003 till 2004 uppgår till 2,2 miljarder euro och inbegriper 1,2 miljarder euro med avseende på driftsbudgeten och 1,0 miljarder euro med avseende på medel som kommer från tredje man (se punkt 2.37). Jämfört med 2002 är detta en mer realistisk anslagsöverföringsnivå.

Fortsatt ökning av utestående åtaganden

| 2.16 | När programplaneringscykeln för utgifter som omfattas av fleråriga program inleds kan det ta avsevärd tid för medlemsstater och mottagarländer att upprätta de administrativa förfaranden och kontrollförfaranden som krävs, identifiera och godkänna projekt som är lämpliga för EU-finansiering och tillhandahålla nödvändig nationell medfinansiering. Förutom när det gäller första förskottsbetalningar, som föregår ett projekts underliggande utgifter, är det därför ofta svårt för kommissionen att göra större betalningar ur budgeten innan man nått en bra bit in i programplaneringscykeln. Budgeten för betalningsbemyndiganden bör vara mer realistisk genom att ta större hänsyn till programcykeln och medlemsstaternas förmåga att utnyttja anslag. Åtaganden ingås i början av programmet (utom när det gäller strukturfonderna där de ingås på årsbasis – se punkt 2.33) och förs över (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) till dess att motsvarande betalningar görs. |
| --- | --- |

2.16

När programplaneringscykeln för utgifter som omfattas av fleråriga program inleds kan det ta avsevärd tid för medlemsstater och mottagarländer att upprätta de administrativa förfaranden och kontrollförfaranden som krävs, identifiera och godkänna projekt som är lämpliga för EU-finansiering och tillhandahålla nödvändig nationell medfinansiering. Förutom när det gäller första förskottsbetalningar, som föregår ett projekts underliggande utgifter, är det därför ofta svårt för kommissionen att göra större betalningar ur budgeten innan man nått en bra bit in i programplaneringscykeln. Budgeten för betalningsbemyndiganden bör vara mer realistisk genom att ta större hänsyn till programcykeln och medlemsstaternas förmåga att utnyttja anslag. Åtaganden ingås i början av programmet (utom när det gäller strukturfonderna där de ingås på årsbasis – se punkt 2.33) och förs över (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) till dess att motsvarande betalningar görs.

| 2.16 | Kommissionen inser att budgeten för betalningsbemyndiganden borde vara mer realistisk och ta mer hänsyn till programperioden samt medlemsstaternas förmåga att tillgodogöra sig utgifter. De betalningsbudgetar som kommissionen lägger fram är den bästa uppskattning den kan göra av faktiska betalningsbehov. Då förlitan på medlemsstaternas betalningsprognoser gjort att behoven överskattats, har kommissionen övergått till att mer låta budgeteringen styras av de egna prognoserna, som utgår från senare tids mönster i genomförandet och från förutsebara trender. Under de senaste budgetåren har detta lett till att genomförandegraden har förbättrats. |
| --- | --- |

2.16

Kommissionen inser att budgeten för betalningsbemyndiganden borde vara mer realistisk och ta mer hänsyn till programperioden samt medlemsstaternas förmåga att tillgodogöra sig utgifter. De betalningsbudgetar som kommissionen lägger fram är den bästa uppskattning den kan göra av faktiska betalningsbehov. Då förlitan på medlemsstaternas betalningsprognoser gjort att behoven överskattats, har kommissionen övergått till att mer låta budgeteringen styras av de egna prognoserna, som utgår från senare tids mönster i genomförandet och från förutsebara trender. Under de senaste budgetåren har detta lett till att genomförandegraden har förbättrats.

Att fleråriga programs programperioder överlappar varandra gör på längre sikt att utbetalningsmönstren jämnas ut. I början av en strukturfonds nya programperiod kompenserar t.ex. utbetalningar för föregående periods program normalt för de nya programmens fortfarande låga betalningsnivå, dvs. innan dessa kommit upp i normal takt. Denna kompensationseffekt var mindre markant vid övergången från perioden 1994–1999 till 2000–2006, främst på grund av att det då skedde en övergång från ett förskottsbaserat till ett ersättningsbaserat betalningssystem. Kommissionen hänvisar här till sitt meddelande av den 20 september 2002: ”Budgetgenomförandet under strukturfonderna, särskilt de utestående åtagandena (R.A.L.)” (KOM(2002) 528 slutlig).

| 2.17 | Ju högre värdet av de utestående åtagandena är, desto större blir behovet av betalningsbemyndiganden under de år som följer. Den eftersläpning som förekommer i budgetförfarandet illustreras i
  tabell 2.4
  . När det gäller ”differentierade” anslag (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) uppgick betalningarna 2003 med avseende på åtaganden som ingicks 2003 sammanlagt till endast 5,7 miljarder euro av de 49,6 miljarder euro för vilka åtaganden ingåtts, vilket motsvarar runt 11 %. I praktiken kan det ta många år innan åtaganden regleras, medan vissa åtaganden aldrig resulterar i betalningar och måste dras tillbaka (se punkt 2.21). |
| --- | --- |

2.17

Ju högre värdet av de utestående åtagandena är, desto större blir behovet av betalningsbemyndiganden under de år som följer. Den eftersläpning som förekommer i budgetförfarandet illustreras i
  tabell 2.4
  . När det gäller ”differentierade” anslag (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) uppgick betalningarna 2003 med avseende på åtaganden som ingicks 2003 sammanlagt till endast 5,7 miljarder euro av de 49,6 miljarder euro för vilka åtaganden ingåtts, vilket motsvarar runt 11 %. I praktiken kan det ta många år innan åtaganden regleras, medan vissa åtaganden aldrig resulterar i betalningar och måste dras tillbaka (se punkt 2.21).

| 2.17 | De utestående åtagandena orsakas av tidsskillnaden mellan åtaganden och utbetalningar av ”differentierade” utgifter, vilken är en naturlig del av budgeteringen av dessa utgifter. I svaret på föregående punkt konstaterades att utgiftsmönstret här på längre sikt jämnas ut genom att budgetperioderna överlappar varandra. |
| --- | --- |

2.17

De utestående åtagandena orsakas av tidsskillnaden mellan åtaganden och utbetalningar av ”differentierade” utgifter, vilken är en naturlig del av budgeteringen av dessa utgifter. I svaret på föregående punkt konstaterades att utgiftsmönstret här på längre sikt jämnas ut genom att budgetperioderna överlappar varandra.

Tabell 2.4 – Förändring av utestående åtaganden 2003

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Totalsumma | Icke-differentierade anslag | Differentierade anslag |
| Jordbruk | Administrativa utgifter | Reserver | Icke-diff. anslag totalt | Struktur-åtgärder | Inre politik | Externa åtgärder | Föranslutning | Diff. anslag totalt |
| Överförda åtaganden |
| Saldo som förts över | 99 820 | 231 | 473 | 0 | 704 | 66 731 | 11 205 | 12 763 | 8 417 | 99 116 |
| Betalningar | –35 590 | – 210 | – 376 | 0 | – 586 | –26 603 | –3 405 | –2 865 | –2 131 | –35 004 |
| Åtaganden som dragits tillbaka | –4 138 | –3 | –11 | 0 | –14 | –2 917 | – 504 | – 658 | –45 | –4 124 |
| Belopp som förfallit | – 102 | –19 | –83 | 0 | – 102 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Åtaganden gjorda 2003 |
| Gjorda åtaganden | 99 775 | 44 462 | 5 545 | 148 | 50 155 | 33 987 | 7 173 | 5 067 | 3 393 | 49 620 |
| Betalningar | –54 968 | –44 169 | –4 929 | – 148 | –49 246 | –1 925 | –2 267 | –1 421 | – 109 | –5 722 |
| Belopp som förfallit | –6 | 0 | –6 | 0 | –6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Saldo som förs över | 104 791 | 292 | 613 | 0 | 905 | 69 273 | 12 202 | 12 886 | 9 525 | 103 886 |
| Källa: Årsredovisningen för 2003. |

(miljoner euro)

Totalsumma

Icke-differentierade anslag

Differentierade anslag

Jordbruk

Administrativa utgifter

Reserver

Icke-diff. anslag totalt

Struktur-åtgärder

Inre politik

Externa åtgärder

Föranslutning

Diff. anslag totalt

Överförda åtaganden

Saldo som förts över

99 820

231

473

0

704

66 731

11 205

12 763

8 417

99 116

Betalningar

–35 590

– 210

– 376

0

– 586

–26 603

–3 405

–2 865

–2 131

–35 004

Åtaganden som dragits tillbaka

–4 138

–3

–11

0

–14

–2 917

– 504

– 658

–45

–4 124

Belopp som förfallit

– 102

–19

–83

0

– 102

0

0

0

0

0

Åtaganden gjorda 2003

Gjorda åtaganden

99 775

44 462

5 545

148

50 155

33 987

7 173

5 067

3 393

49 620

Betalningar

–54 968

–44 169

–4 929

– 148

–49 246

–1 925

–2 267

–1 421

– 109

–5 722

Belopp som förfallit

–6

0

–6

0

–6

0

0

0

0

0

Saldo som förs över

104 791

292

613

0

905

69 273

12 202

12 886

9 525

103 886

Källa: Årsredovisningen för 2003.

| 2.18 | I slutet av 2003 uppgick de utestående åtagandena till sammanlagt 104,8 miljarder euro (se
  tabell 2.4
  ). Detta motsvarar 94 % av budgeten för åtaganden 2004 (EU-25) och innebär en ökning på 5,0 % jämfört med 2002. Ökningen skedde trots att |
| --- | --- |

2.18

I slutet av 2003 uppgick de utestående åtagandena till sammanlagt 104,8 miljarder euro (se
  tabell 2.4
  ). Detta motsvarar 94 % av budgeten för åtaganden 2004 (EU-25) och innebär en ökning på 5,0 % jämfört med 2002. Ökningen skedde trots att

| — | åtaganden på 4,1 miljarder euro dragits tillbaka, varav 2,7 miljarder euro hänförde sig till ett särskilt förfarande (se punkt 2.21), |
| --- | --- |

—

åtaganden på 4,1 miljarder euro dragits tillbaka, varav 2,7 miljarder euro hänförde sig till ett särskilt förfarande (se punkt 2.21),

| — | budgeten för åtaganden 2003 var nästan oförändrad (se punkt 2.5), och |
| --- | --- |

—

budgeten för åtaganden 2003 var nästan oförändrad (se punkt 2.5), och

| — | ytterligare betalningsbemyndiganden infördes i budgeten i det specifika syftet att minska problemet. |
| --- | --- |

—

ytterligare betalningsbemyndiganden infördes i budgeten i det specifika syftet att minska problemet.

När det gäller differentierade anslag motsvarar återstoden av utestående åtaganden ungefär två och ett halvt års betalningar med nuvarande utnyttjandegrad. Vid en liknande tidpunkt under perioden då den förra budgetplanen gällde (1996) uppgick värdet av utestående åtaganden för differentierade anslag till 47,9 miljarder euro, vilket motsvarade betalningar under knappt ett och ett halvt år med den dåvarande utnyttjandegraden.

| 2.18 | Jämförelsen mellan 1996 och 2003 års utestående åtaganden bör utgå från strukturfondernas ändrade system för både årliga åtaganden och utbetalningar. |
| --- | --- |

2.18

Jämförelsen mellan 1996 och 2003 års utestående åtaganden bör utgå från strukturfondernas ändrade system för både årliga åtaganden och utbetalningar.

| 2.19 | Återstoden av utestående åtaganden motsvarar dock inte samtliga rättsliga utgiftsåtaganden som ingåtts av gemenskapen, framför allt beroende på effekten av förfarandet för att ingå åtaganden för strukturfonderna (se punkt 2.33). De utgiftsbelopp för vilka det i slutet av 2003 hade ingåtts rättsliga åtaganden för programperioden 2000–2006, och som redovisas som poster utanför balansräkningen i årsredovisningen, men som ännu inte fanns med som åtaganden i årliga budgetar, uppgår till runt 95 miljarder euro (se punkt 2.34). Mot den bakgrunden uppgår därför de totala utestående åtagandena cirka tre år innan nuvarande programperiod löper ut till ungefär 200 miljarder euro, vilket motsvarar betalningar under fem år med dagens utnyttjandegrad (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Även om tidsfristen för att göra betalningar löper till efter programperiodens slut (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), kommer den höga på nivån utestående åtaganden att innebära påfrestningar på betalningsbudgeten, och den kan eventuellt försena avslutningen av programmen. Dessa faktorer riskerar att påverka budgetgenomförandet under de första åren av nästa programperiod, såsom skett tidigare. |
| --- | --- |

2.19

Återstoden av utestående åtaganden motsvarar dock inte samtliga rättsliga utgiftsåtaganden som ingåtts av gemenskapen, framför allt beroende på effekten av förfarandet för att ingå åtaganden för strukturfonderna (se punkt 2.33). De utgiftsbelopp för vilka det i slutet av 2003 hade ingåtts rättsliga åtaganden för programperioden 2000–2006, och som redovisas som poster utanför balansräkningen i årsredovisningen, men som ännu inte fanns med som åtaganden i årliga budgetar, uppgår till runt 95 miljarder euro (se punkt 2.34). Mot den bakgrunden uppgår därför de totala utestående åtagandena cirka tre år innan nuvarande programperiod löper ut till ungefär 200 miljarder euro, vilket motsvarar betalningar under fem år med dagens utnyttjandegrad (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Även om tidsfristen för att göra betalningar löper till efter programperiodens slut (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), kommer den höga på nivån utestående åtaganden att innebära påfrestningar på betalningsbudgeten, och den kan eventuellt försena avslutningen av programmen. Dessa faktorer riskerar att påverka budgetgenomförandet under de första åren av nästa programperiod, såsom skett tidigare.

| 2.19 | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 2.48. |
| --- | --- |

2.19

Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 2.48.

| 2.20 | I
  diagram 2.1
  visas värdet av utestående åtaganden för differentierade anslag under de senaste tio åren jämfört med budgeten för åtaganden varje år. Under de senaste fem åren har värdet av utestående åtaganden för differentierade anslag ökat med 47 %. Detta berodde på två faktorer: för det första var åren 2000–2003 inledningsperioden för viktiga program (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (se punkt 2.16) och för det andra fortsatte underutnyttjandet av betalningsbemyndiganden (se punkterna 2.12 och 2.13). |
| --- | --- |

2.20

I
  diagram 2.1
  visas värdet av utestående åtaganden för differentierade anslag under de senaste tio åren jämfört med budgeten för åtaganden varje år. Under de senaste fem åren har värdet av utestående åtaganden för differentierade anslag ökat med 47 %. Detta berodde på två faktorer: för det första var åren 2000–2003 inledningsperioden för viktiga program (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (se punkt 2.16) och för det andra fortsatte underutnyttjandet av betalningsbemyndiganden (se punkterna 2.12 och 2.13).

Image

| 2.21 | Revisionsrätten har under ett antal år uppmärksammat behovet av att kommissionen identifierar och åtgärdar gamla och vilande utestående åtaganden som eventuellt aldrig kommer att resultera i betalningar. I slutet av 2002 åtog sig budgetmyndigheten och kommissionen i en gemensam förklaring att ta itu med ”potentiellt onormala” utestående åtganden (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) före utgången av 2003. Under 2003 skedde följande: av de 17,3 miljarder euro som identifierats som ”potentiellt onormala” gjordes betalningar för 4,0 miljarder euro, drogs 2,7 miljarder euro tillbaka och visade sig 10,6 miljarder euro vara giltiga varför de bibehölls. |
| --- | --- |

2.21

Revisionsrätten har under ett antal år uppmärksammat behovet av att kommissionen identifierar och åtgärdar gamla och vilande utestående åtaganden som eventuellt aldrig kommer att resultera i betalningar. I slutet av 2002 åtog sig budgetmyndigheten och kommissionen i en gemensam förklaring att ta itu med ”potentiellt onormala” utestående åtganden (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) före utgången av 2003. Under 2003 skedde följande: av de 17,3 miljarder euro som identifierats som ”potentiellt onormala” gjordes betalningar för 4,0 miljarder euro, drogs 2,7 miljarder euro tillbaka och visade sig 10,6 miljarder euro vara giltiga varför de bibehölls.

| 2.22 | De aktuella uppgifterna om budgeten och analysen av den ger inte mycket information om följderna av den höga nivån för utestående åtaganden eller om det samlade genomförandet av de olika gemenskapsprogrammen. Den höga nivån på utestående åtaganden innebär ett betydande krav på framtida betalningar som kan vara svårt att uppfylla inom ramen för budgetförfarandet och när det gäller att respektera taket i budgetplanen. |
| --- | --- |

2.22

De aktuella uppgifterna om budgeten och analysen av den ger inte mycket information om följderna av den höga nivån för utestående åtaganden eller om det samlade genomförandet av de olika gemenskapsprogrammen. Den höga nivån på utestående åtaganden innebär ett betydande krav på framtida betalningar som kan vara svårt att uppfylla inom ramen för budgetförfarandet och när det gäller att respektera taket i budgetplanen.

| 2.22 | För strukturfonderna tillhandahåller kommissionen redan uppgifter bland annat om genomförandet kumulativt sett i sin årliga ”Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds”. Kommissionen är dock beredd att tillhandahålla ytterligare uppgifter (se svaret på punkt 2.50). Kraven på framtida utbetalningar förväntas sjunka med tanke på ”n+2”-regeln (se svaret på punkt 2.48). |
| --- | --- |

2.22

För strukturfonderna tillhandahåller kommissionen redan uppgifter bland annat om genomförandet kumulativt sett i sin årliga ”Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds”. Kommissionen är dock beredd att tillhandahålla ytterligare uppgifter (se svaret på punkt 2.50). Kraven på framtida utbetalningar förväntas sjunka med tanke på ”n+2”-regeln (se svaret på punkt 2.48).

SÄRSKILDA IAKTTAGELSER

Gemenskapens inkomster

| 2.23 | I tabell 3.1 sammanfattas gemenskapens inkomster för budgetåret 2003, och i diagram 3.1 visas fördelningen av de olika inkomstslagen. I diagram 3.2 illustreras hur de faktiska inkomsterna har utvecklats under perioden 1989–2003. Framför allt har traditionella egna medel och momsmedel minskat i betydelse, medan BNI-medlen ökat. Genom ändringsbudget nr 6/2003 av den 4 december 2003 minskades beloppet för de inkomster som krävdes för 2003 med 5,0 miljarder euro. |
| --- | --- |

2.23

I tabell 3.1 sammanfattas gemenskapens inkomster för budgetåret 2003, och i diagram 3.1 visas fördelningen av de olika inkomstslagen. I diagram 3.2 illustreras hur de faktiska inkomsterna har utvecklats under perioden 1989–2003. Framför allt har traditionella egna medel och momsmedel minskat i betydelse, medan BNI-medlen ökat. Genom ändringsbudget nr 6/2003 av den 4 december 2003 minskades beloppet för de inkomster som krävdes för 2003 med 5,0 miljarder euro.

| 2.24 | De momsmedel som uppbars minskade med 5,0 % jämfört med 2002 på grund av justeringer av tidigare års momsunderlag, fluktuationer i växelkursen mellan euron och det brittiska pundet och en lägre enhetlig uttagssats än tidigare. En minskning på 2 % i BNI-prognoserna påverkade dessutom momsmedlen genom utjämningsförfarandet (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). |
| --- | --- |

2.24

De momsmedel som uppbars minskade med 5,0 % jämfört med 2002 på grund av justeringer av tidigare års momsunderlag, fluktuationer i växelkursen mellan euron och det brittiska pundet och en lägre enhetlig uttagssats än tidigare. En minskning på 2 % i BNI-prognoserna påverkade dessutom momsmedlen genom utjämningsförfarandet (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37).

Jordbruk

| 2.25 | De tillgängliga bemyndigandena för åtaganden och betalningar för jordbruket uppgick 2003 till totalt 44,9 miljarder euro respektive 45,1 miljarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), vilket innebar en ökning med 1,2 % jämfört med 2002. De slutliga utgifterna var 44,5 miljarder euro för åtaganden (en genomförandegrad på 99 %) och 44,4 miljarder euro för betalningar (en genomförandegrad på 98 %). |
| --- | --- |

2.25

De tillgängliga bemyndigandena för åtaganden och betalningar för jordbruket uppgick 2003 till totalt 44,9 miljarder euro respektive 45,1 miljarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), vilket innebar en ökning med 1,2 % jämfört med 2002. De slutliga utgifterna var 44,5 miljarder euro för åtaganden (en genomförandegrad på 99 %) och 44,4 miljarder euro för betalningar (en genomförandegrad på 98 %).

| 2.26 | Den lägsta utnyttjandegraden (64 %) gällde ett antal olika åtgärder som tillsammans stod för 3 % av de totalt beviljade anslagen, inbegripet exportbidrag för bearbetade produkter, livsmedelsprogram och veterinära åtgärder (”sidoutgifter”). Underutnyttjandet berodde främst på förseningar i genomförandet av veterinära åtgärder och åtgärder på växtskyddsområdet. Utgifter av det slaget omfattar även huvuddelen av det belopp som förts över till 2004. Genomförandet på budgetens övriga områden, däribland landsbygdens utveckling (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), var nästan fullständigt. |
| --- | --- |

2.26

Den lägsta utnyttjandegraden (64 %) gällde ett antal olika åtgärder som tillsammans stod för 3 % av de totalt beviljade anslagen, inbegripet exportbidrag för bearbetade produkter, livsmedelsprogram och veterinära åtgärder (”sidoutgifter”). Underutnyttjandet berodde främst på förseningar i genomförandet av veterinära åtgärder och åtgärder på växtskyddsområdet. Utgifter av det slaget omfattar även huvuddelen av det belopp som förts över till 2004. Genomförandet på budgetens övriga områden, däribland landsbygdens utveckling (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), var nästan fullständigt.

| 2.26 | För åtgärder år 2003 på veterinär- och växtskyddsområdet ingicks åtaganden för 99,7 % av åtagandebemyndigandena. Anledningen till att en stor del av utbetalningarna överfördes till 2004 är att medlemsstaterna enligt den rättsliga grunden till en viss tidpunkt år n+1 (2004) kan begära betalning för med kommissionen överenskomna aktiviteter som verkställdes år n (2003). För kommissionens del täcks dessa utbetalningar av åtaganden som gjordes år n (2003). |
| --- | --- |

2.26

För åtgärder år 2003 på veterinär- och växtskyddsområdet ingicks åtaganden för 99,7 % av åtagandebemyndigandena. Anledningen till att en stor del av utbetalningarna överfördes till 2004 är att medlemsstaterna enligt den rättsliga grunden till en viss tidpunkt år n+1 (2004) kan begära betalning för med kommissionen överenskomna aktiviteter som verkställdes år n (2003). För kommissionens del täcks dessa utbetalningar av åtaganden som gjordes år n (2003).

Strukturåtgärder

| 2.27 | Budgeten för åtaganden för året ökade med 0,4 % jämfört med 2002. Budgeten för betalningar ökade med 3,2 % jämfört med 2002. Den totala genomförandegraden för betalningar (efter det att det belopp som nämns i punkten nedan förfallit) var 90 %, vilket innebär en betydande ökning i förhållande till genomförandet 2002 (74 %). |
| --- | --- |

2.27

Budgeten för åtaganden för året ökade med 0,4 % jämfört med 2002. Budgeten för betalningar ökade med 3,2 % jämfört med 2002. Den totala genomförandegraden för betalningar (efter det att det belopp som nämns i punkten nedan förfallit) var 90 %, vilket innebär en betydande ökning i förhållande till genomförandet 2002 (74 %).

| 2.28 | Underutnyttjandet brutto jämfört med den ursprungliga budgeten var 8,3 miljarder euro, det vill säga motsvarande 2002 års nivå (se
  tabell 2.2
  ). Effekten på det totala överskottet minskades dock genom att 5,0 miljarder euro i betalningsbemyndiganden förföll då kommissionen insåg att de inte kunde utnyttjas (se punkt 2.31). Trots underutnyttjandet netto på 3,3 miljarder euro när det gäller strukturåtgärder totalt sett, skedde en stor utgiftsökning med avseende på mål 2, där genomförandegraden ökade från 48 % 2002 till 91 % 2003 (baserat på en 1,1 % större budget). |
| --- | --- |

2.28

Underutnyttjandet brutto jämfört med den ursprungliga budgeten var 8,3 miljarder euro, det vill säga motsvarande 2002 års nivå (se
  tabell 2.2
  ). Effekten på det totala överskottet minskades dock genom att 5,0 miljarder euro i betalningsbemyndiganden förföll då kommissionen insåg att de inte kunde utnyttjas (se punkt 2.31). Trots underutnyttjandet netto på 3,3 miljarder euro när det gäller strukturåtgärder totalt sett, skedde en stor utgiftsökning med avseende på mål 2, där genomförandegraden ökade från 48 % 2002 till 91 % 2003 (baserat på en 1,1 % större budget).

| 2.29 | När det gäller gemenskapsinitiativ, som är program som genomförs i medlemsstaterna på kommissionens initiativ, var genomförandet endast 25 % 2002, och budgeten minskades med 2,0 % 2003. Utnyttjandegraden var 48 % 2003, vilket till stor del berodde på förseningar i avslutningen av program från perioden 1994–1999 på grund av att medlemsstaterna lämnade in sina ansökningar om slutbetalning sent (en utnyttjandegrad på 30 %). Genomförandegraden för betalningar 2003 med avseende på perioden 2000–2006 var 75 %. |
| --- | --- |

2.29

När det gäller gemenskapsinitiativ, som är program som genomförs i medlemsstaterna på kommissionens initiativ, var genomförandet endast 25 % 2002, och budgeten minskades med 2,0 % 2003. Utnyttjandegraden var 48 % 2003, vilket till stor del berodde på förseningar i avslutningen av program från perioden 1994–1999 på grund av att medlemsstaterna lämnade in sina ansökningar om slutbetalning sent (en utnyttjandegrad på 30 %). Genomförandegraden för betalningar 2003 med avseende på perioden 2000–2006 var 75 %.

| 2.30 | När det gäller pågående betalningar inom de nuvarande strukturfondsprogrammen (perioden 2000–2006), som utgör runt 74 % av den totala ursprungliga budgeten på området, var utnyttjandegraden cirka 96 %, det vill säga en ökning jämfört med de 91 % som uppnåddes 2002. Utnyttjandegraden var betydligt lägre när det gällde avslutningen av program från perioden 1994–1999. Betalningsbemyndiganden på 11,0 miljarder euro fanns tillgängliga för året men endast 3,5 miljarder euro (32 %) utnyttjades (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Kommissionen reagerade genom att i en ändringsbudget besluta att 5 miljarder euro i betalningsbemyndiganden som hänförde sig till programmen före 2000 skulle förfalla, vilket ökade den totala genomförandegraden för betalningar (se punkt 2.27). |
| --- | --- |

2.30

När det gäller pågående betalningar inom de nuvarande strukturfondsprogrammen (perioden 2000–2006), som utgör runt 74 % av den totala ursprungliga budgeten på området, var utnyttjandegraden cirka 96 %, det vill säga en ökning jämfört med de 91 % som uppnåddes 2002. Utnyttjandegraden var betydligt lägre när det gällde avslutningen av program från perioden 1994–1999. Betalningsbemyndiganden på 11,0 miljarder euro fanns tillgängliga för året men endast 3,5 miljarder euro (32 %) utnyttjades (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Kommissionen reagerade genom att i en ändringsbudget besluta att 5 miljarder euro i betalningsbemyndiganden som hänförde sig till programmen före 2000 skulle förfalla, vilket ökade den totala genomförandegraden för betalningar (se punkt 2.27).

| 2.30 | Vid sidan av utbetalningar på 3,5 miljarder euro för programmen under 1994–1999 återtogs cirka 2,8 miljarder euro. Den sammanlagda effekten av utbetalningar och återtaganden minskade de utestående åtagandena för programmen under 1994–1999 från 15,4 miljarder euro vid utgången av 2002 till 9,1 miljarder euro vid utgången av 2003, vilket är en minskning på 41 %. |
| --- | --- |

2.30

Vid sidan av utbetalningar på 3,5 miljarder euro för programmen under 1994–1999 återtogs cirka 2,8 miljarder euro. Den sammanlagda effekten av utbetalningar och återtaganden minskade de utestående åtagandena för programmen under 1994–1999 från 15,4 miljarder euro vid utgången av 2002 till 9,1 miljarder euro vid utgången av 2003, vilket är en minskning på 41 %.

| 2.31 | I sin årsrapport för 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) uppmärksammade revisionsrätten att den dåliga kvaliteten på medlemsstaternas prognoser är ett av huvudskälen till att kommissionen inte i tid kan vidta lämpliga åtgärder när det gäller underutnyttjandet. Under 2003 gjordes insatser för att förbättra prognoserna, och totalt sett minskade andelen prognosfel för strukturfonderna från 73 % till 50 %. Fortfarande är dock skillnaden mellan prognoser och faktiska betalningar 13,0 miljarder euro. När det gäller programmen under perioden 2000–2006 låg den bästa uppskattning som en medlemsstat gjorde 12 % över de faktiska behoven, medan den sämsta uppskattningen låg mer än två och en halv gång över de faktiska behoven. Fem medlemsstater hade gjort prognoser där skillnaden till slut blev över en miljard euro. |
| --- | --- |

2.31

I sin årsrapport för 2002 (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) uppmärksammade revisionsrätten att den dåliga kvaliteten på medlemsstaternas prognoser är ett av huvudskälen till att kommissionen inte i tid kan vidta lämpliga åtgärder när det gäller underutnyttjandet. Under 2003 gjordes insatser för att förbättra prognoserna, och totalt sett minskade andelen prognosfel för strukturfonderna från 73 % till 50 %. Fortfarande är dock skillnaden mellan prognoser och faktiska betalningar 13,0 miljarder euro. När det gäller programmen under perioden 2000–2006 låg den bästa uppskattning som en medlemsstat gjorde 12 % över de faktiska behoven, medan den sämsta uppskattningen låg mer än två och en halv gång över de faktiska behoven. Fem medlemsstater hade gjort prognoser där skillnaden till slut blev över en miljard euro.

| 2.31 | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 2.16. |
| --- | --- |

2.31

Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 2.16.

| 2.32 | Trots åtgärder för att se till att medlemsstaternas betalningsansökningar lämnas in jämnt under året (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), gjordes över hälften av betalningarna mellan september och december 2003, varav en fjärdedel enbart i december. Att behandlingen av transaktioner på detta sätt koncentreras till årets slut ställer orimliga krav på kommissionens förvaltningsresurser. |
| --- | --- |

2.32

Trots åtgärder för att se till att medlemsstaternas betalningsansökningar lämnas in jämnt under året (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), gjordes över hälften av betalningarna mellan september och december 2003, varav en fjärdedel enbart i december. Att behandlingen av transaktioner på detta sätt koncentreras till årets slut ställer orimliga krav på kommissionens förvaltningsresurser.

| 2.32 | Kommissionen har litet inflytande över de mönster som medlemsstaternas utgiftsdeklarationer uppvisar. I förordningen sägs att betalningsansökningar skall skickas in tre gånger om året, den tredje gången senast i oktober, men påföljder föreskrivs inte. ”n+2”-regeln verkar i bägge riktningarna: den uppmanar medlemsstaterna att skicka betalningsansökningar strax före årets slut. Kommissionens regelbundna påminnelser om hur programmen förhåller sig till regeln uppmanar dem å andra sidan att skynda på med ansökningarna. |
| --- | --- |

2.32

Kommissionen har litet inflytande över de mönster som medlemsstaternas utgiftsdeklarationer uppvisar. I förordningen sägs att betalningsansökningar skall skickas in tre gånger om året, den tredje gången senast i oktober, men påföljder föreskrivs inte. ”n+2”-regeln verkar i bägge riktningarna: den uppmanar medlemsstaterna att skicka betalningsansökningar strax före årets slut. Kommissionens regelbundna påminnelser om hur programmen förhåller sig till regeln uppmanar dem å andra sidan att skynda på med ansökningarna.

Ökning av utestående åtaganden

| 2.33 | Åtagandebemyndigandena för strukturfondsperioden 2000–2006 måste tas upp i budgeten enligt tilldelningen i budgetplanen, såsom denna fastställdes av Europeiska rådet i Berlin. Den totala tilldelningen för sjuårsperioden är 230,2 miljarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (strukturfonderna och Sammanhållningsfonden tillsammans). Av de 210,6 miljarder euro som hänför sig till strukturfonderna tilldelades medlemsstaterna 201,1 miljarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (det vill säga rättsliga åtaganden ingicks) genom utgiftsprogram som fastställdes mellan 2000 och 2002. Budgetåtaganden ingås därefter varje år under den sjuåriga programperioden. På grund av att antagandet av de nya programmen var försenat lyckades man inte nå den planerade nivån för rättsliga åtaganden, varför taken i budgetplanen från och med 2002 höjdes med hjälp av de anslag som inte utnyttjats 2000 och 2001. |
| --- | --- |

2.33

Åtagandebemyndigandena för strukturfondsperioden 2000–2006 måste tas upp i budgeten enligt tilldelningen i budgetplanen, såsom denna fastställdes av Europeiska rådet i Berlin. Den totala tilldelningen för sjuårsperioden är 230,2 miljarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (strukturfonderna och Sammanhållningsfonden tillsammans). Av de 210,6 miljarder euro som hänför sig till strukturfonderna tilldelades medlemsstaterna 201,1 miljarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) (det vill säga rättsliga åtaganden ingicks) genom utgiftsprogram som fastställdes mellan 2000 och 2002. Budgetåtaganden ingås därefter varje år under den sjuåriga programperioden. På grund av att antagandet av de nya programmen var försenat lyckades man inte nå den planerade nivån för rättsliga åtaganden, varför taken i budgetplanen från och med 2002 höjdes med hjälp av de anslag som inte utnyttjats 2000 och 2001.

| 2.34 | Under perioden 2000–2002 uppgick underutnyttjandet netto av betalningsbemyndiganden för strukturåtgärder till totalt 26,6 miljarder euro (2000: 8,0 miljarder euro, 2001: 10,5 miljarder euro, 2002: 8,1 miljarder euro). De utestående åtagandena för strukturåtgärder ökade med 2,5 miljarder euro till 69,3 miljarder euro 2003, vilket med 2003 års utnyttjandegrad motsvarar värdet av nästan två och ett halvt års betalningar. När det gäller programperioden 2000–2006 ökade de utestående åtagandena med 19 % till 53,2 miljarder euro, vilket är 2,3 gånger mer än nuvarande utnyttjande. Vidare uppgår de rättsliga åtaganden som ingicks efter Europeiska rådet i Berlin men som ännu inte har omvandlats till budgetåtaganden (se punkt 2.33) till sammanlagt 95 miljarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), vilket totalt sett resulterar i utestående åtaganden på över 164 miljarder eller motsvarande nästan sex års betalningar. |
| --- | --- |

2.34

Under perioden 2000–2002 uppgick underutnyttjandet netto av betalningsbemyndiganden för strukturåtgärder till totalt 26,6 miljarder euro (2000: 8,0 miljarder euro, 2001: 10,5 miljarder euro, 2002: 8,1 miljarder euro). De utestående åtagandena för strukturåtgärder ökade med 2,5 miljarder euro till 69,3 miljarder euro 2003, vilket med 2003 års utnyttjandegrad motsvarar värdet av nästan två och ett halvt års betalningar. När det gäller programperioden 2000–2006 ökade de utestående åtagandena med 19 % till 53,2 miljarder euro, vilket är 2,3 gånger mer än nuvarande utnyttjande. Vidare uppgår de rättsliga åtaganden som ingicks efter Europeiska rådet i Berlin men som ännu inte har omvandlats till budgetåtaganden (se punkt 2.33) till sammanlagt 95 miljarder euro (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), vilket totalt sett resulterar i utestående åtaganden på över 164 miljarder eller motsvarande nästan sex års betalningar.

| 2.35 | För programperioden 2000–2006 infördes nya regler för ett automatiskt tillbakadragande av åtaganden för vilka det inte gjorts någon betalning inom två år efter det år då åtagandet ingicks. De åtaganden som drogs tillbaka 2003 efter införandet av dessa regler uppgick till endast 31 miljoner euro, varav 24 miljoner euro för Europeiska socialfonden och 7 miljoner euro för EUGFJ (utveckling). Inga åtaganden drogs tillbaka för ERUF eftersom medlemsstater lämnade in ansökningar om löpande betalningar. Det finns dock en risk att medlemsstaterna begär ersättning för icke-stödberättigande utgifter för att förhindra att åtaganden dras tillbaka. |
| --- | --- |

2.35

För programperioden 2000–2006 infördes nya regler för ett automatiskt tillbakadragande av åtaganden för vilka det inte gjorts någon betalning inom två år efter det år då åtagandet ingicks. De åtaganden som drogs tillbaka 2003 efter införandet av dessa regler uppgick till endast 31 miljoner euro, varav 24 miljoner euro för Europeiska socialfonden och 7 miljoner euro för EUGFJ (utveckling). Inga åtaganden drogs tillbaka för ERUF eftersom medlemsstater lämnade in ansökningar om löpande betalningar. Det finns dock en risk att medlemsstaterna begär ersättning för icke-stödberättigande utgifter för att förhindra att åtaganden dras tillbaka.

| 2.35 | Kommissionen insåg den risk som revisionsrätten åsyftar och vidtog åtgärder i form av intensifierade kontroller av betalningsansökningar. |
| --- | --- |

2.35

Kommissionen insåg den risk som revisionsrätten åsyftar och vidtog åtgärder i form av intensifierade kontroller av betalningsansökningar.

Inre politik

| 2.36 | Utgifter i kategorin inre politik i budgetplanen förvaltas huvudsakligen direkt av kommissionen och domineras av forskning och teknisk utveckling, som stod för 58 % av betalningarna 2003. Den godkända budgeten för betalningar ökade i genomsnitt med 0,8 % jämfört med 2002, med stora variationer mellan de olika rubrikerna. Anslagen till exempelvis utgifter för forskning och teknisk utveckling minskade med 2,7 %, medan anslagen till transeuropeiska nät ökade med 12 %. Beviljade åtagandebemyndiganden ökade med 3,4 % i genomsnitt. |
| --- | --- |

2.36

Utgifter i kategorin inre politik i budgetplanen förvaltas huvudsakligen direkt av kommissionen och domineras av forskning och teknisk utveckling, som stod för 58 % av betalningarna 2003. Den godkända budgeten för betalningar ökade i genomsnitt med 0,8 % jämfört med 2002, med stora variationer mellan de olika rubrikerna. Anslagen till exempelvis utgifter för forskning och teknisk utveckling minskade med 2,7 %, medan anslagen till transeuropeiska nät ökade med 12 %. Beviljade åtagandebemyndiganden ökade med 3,4 % i genomsnitt.

| 2.37 | Utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden var 78 %, vilket är en minskning jämfört med 2002 (83 %). Men detta underutnyttjande, som bidrog med 626 miljoner euro till det totala överskottet, förklaras till stor del av de särskilda bestämmelserna för ”inkomster från tredje man” (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). När tredjeländer bidrar till gemenskapsprogram bokförs bidragen det år de mottas som både åtagande- och betalningsbemyndiganden, även om den tid det tar att genomföra projekt innebär att behovet av betalningsbemyndiganden sprids över flera år. Outnyttjade betalningsbemyndiganden förs automatiskt över till påföljande år tills anslagen kan användas, vilket sänker utnyttjandegraden i motsvarande grad. Av underutnyttjandet brutto på 1,6 miljarder euro under året härrörde 0,8 miljarder euro från utgifter kopplade till inkomster från tredje man (en utnyttjandegrad på 27 %), och utnyttjande av standardanslagen i budgeten – med en utnyttjandegrad på 93 % – utgjorde den resterande delen. |
| --- | --- |

2.37

Utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden var 78 %, vilket är en minskning jämfört med 2002 (83 %). Men detta underutnyttjande, som bidrog med 626 miljoner euro till det totala överskottet, förklaras till stor del av de särskilda bestämmelserna för ”inkomster från tredje man” (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). När tredjeländer bidrar till gemenskapsprogram bokförs bidragen det år de mottas som både åtagande- och betalningsbemyndiganden, även om den tid det tar att genomföra projekt innebär att behovet av betalningsbemyndiganden sprids över flera år. Outnyttjade betalningsbemyndiganden förs automatiskt över till påföljande år tills anslagen kan användas, vilket sänker utnyttjandegraden i motsvarande grad. Av underutnyttjandet brutto på 1,6 miljarder euro under året härrörde 0,8 miljarder euro från utgifter kopplade till inkomster från tredje man (en utnyttjandegrad på 27 %), och utnyttjande av standardanslagen i budgeten – med en utnyttjandegrad på 93 % – utgjorde den resterande delen.

| 2.38 | De utestående åtagandena uppgick till 12,2 miljarder euro i slutet av budgetåret 2003 – en ökning på 8,9 % jämfört med 2002 – vilket motsvarar betalningar under mer än två år med den nuvarande utnyttjandegraden. Detta återspeglar att åtagandena ökade mer än betalningarna för året (3,4 % jämfört med 0,8 %) och förklaras delvis av att 2003 var nära inledningen av sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (2002–2006). |
| --- | --- |

2.38

De utestående åtagandena uppgick till 12,2 miljarder euro i slutet av budgetåret 2003 – en ökning på 8,9 % jämfört med 2002 – vilket motsvarar betalningar under mer än två år med den nuvarande utnyttjandegraden. Detta återspeglar att åtagandena ökade mer än betalningarna för året (3,4 % jämfört med 0,8 %) och förklaras delvis av att 2003 var nära inledningen av sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (2002–2006).

Externa åtgärder

| 2.39 | Utgifter för externa åtgärder förvaltas huvudsakligen direkt av kommissionen och omfattar ett stort antal olika budgetrubriker, där ingen enskild budgetrubrik står för mer än 16 % av de totala utgifterna. Den godkända budgeten för åtaganden var 3,0 % högre än 2002. När det gäller betalningar var ökningen 3,8 %. Genomförandegraden för betalningar var 87 %, det vill säga ungefär som 2002 (89 %), vilket visar att budgettillägget nätt och jämnt utnyttjades. |
| --- | --- |

2.39

Utgifter för externa åtgärder förvaltas huvudsakligen direkt av kommissionen och omfattar ett stort antal olika budgetrubriker, där ingen enskild budgetrubrik står för mer än 16 % av de totala utgifterna. Den godkända budgeten för åtaganden var 3,0 % högre än 2002. När det gäller betalningar var ökningen 3,8 %. Genomförandegraden för betalningar var 87 %, det vill säga ungefär som 2002 (89 %), vilket visar att budgettillägget nätt och jämnt utnyttjades.

| 2.40 | I slutet av 2003 uppgick de utestående åtagandena till 12,9 miljarder euro, en ökning med 1,0 % jämfört med 2002. Summan av utestående åtaganden motsvarar värdet av tre års betalningar med nuvarande utnyttjandegrad. |
| --- | --- |

2.40

I slutet av 2003 uppgick de utestående åtagandena till 12,9 miljarder euro, en ökning med 1,0 % jämfört med 2002. Summan av utestående åtaganden motsvarar värdet av tre års betalningar med nuvarande utnyttjandegrad.

Stöd inför anslutningen

| 2.41 | Stöd inför anslutningen omfattar belopp som betalas till anslutningsländer och kandidatländer och som huvudsakligen förvaltas i samarbete med mottagarländerna. Endast 67 % av betalningsbemyndigandena utnyttjades 2002. I 2003 års budget ökade åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena med 1,7 % respektive 4,3 %. År 2003 uppgick betalningarna till totalt 2,2 miljarder euro, vilket motsvarar en utnyttjandegrad på 80 %. Även om underutnyttjandet proportionellt sett var mindre än 2002, bidrog det med 0,5 % miljarder euro till det totala överskottet. |
| --- | --- |

2.41

Stöd inför anslutningen omfattar belopp som betalas till anslutningsländer och kandidatländer och som huvudsakligen förvaltas i samarbete med mottagarländerna. Endast 67 % av betalningsbemyndigandena utnyttjades 2002. I 2003 års budget ökade åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena med 1,7 % respektive 4,3 %. År 2003 uppgick betalningarna till totalt 2,2 miljarder euro, vilket motsvarar en utnyttjandegrad på 80 %. Även om underutnyttjandet proportionellt sett var mindre än 2002, bidrog det med 0,5 % miljarder euro till det totala överskottet.

| 2.42 | Utgifterna för Phare var 1,5 % miljarder euro, vilket innebär en utnyttjandegrad på 94 % och en betydande ökning jämfört med utnyttjandegraden på 69 % 2002. |
| --- | --- |

2.42

Utgifterna för Phare var 1,5 % miljarder euro, vilket innebär en utnyttjandegrad på 94 % och en betydande ökning jämfört med utnyttjandegraden på 69 % 2002.

| 2.43 | Betalningsbemyndigandena för Sapard (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), det minsta av de tre föranslutningsinstrumenten, ökade årligen med 20 % (73 miljoner euro av den totala ökningen på 112 miljoner euro), trots en utnyttjandegrad på endast 34 % 2002. Betalningarna till mottagarländer 2003 ökade till 264 miljoner euro (en utnyttjandegrad på 61 %), vilket dock var långtifrån tillräckligt för att den ökade budgeten skulle utnyttjas. Genomförandet är beroende av betalningsansökningar från mottagarländerna, vilka mottogs senare än förväntat. I slutet av 2003 hade 323 miljoner euro förts över till slutmottagare. Det innebär en betydande ökning jämfört med 2002 (34 miljoner euro), men de totala betalningarna till slutmottagare inom ramen för Sapard fram till slutet av 2003 motsvarar ändå bara 15 % av de tillgängliga medlen (2 % i slutet av 2002). |
| --- | --- |

2.43

Betalningsbemyndigandena för Sapard (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37), det minsta av de tre föranslutningsinstrumenten, ökade årligen med 20 % (73 miljoner euro av den totala ökningen på 112 miljoner euro), trots en utnyttjandegrad på endast 34 % 2002. Betalningarna till mottagarländer 2003 ökade till 264 miljoner euro (en utnyttjandegrad på 61 %), vilket dock var långtifrån tillräckligt för att den ökade budgeten skulle utnyttjas. Genomförandet är beroende av betalningsansökningar från mottagarländerna, vilka mottogs senare än förväntat. I slutet av 2003 hade 323 miljoner euro förts över till slutmottagare. Det innebär en betydande ökning jämfört med 2002 (34 miljoner euro), men de totala betalningarna till slutmottagare inom ramen för Sapard fram till slutet av 2003 motsvarar ändå bara 15 % av de tillgängliga medlen (2 % i slutet av 2002).

| 2.43 | I kommissionens svar på punkt 2.39 i revisionsrättens årsrapport för 2002 redovisas anledningarna till att Sapard-budgetarna underutnyttjades, t.ex. den starkare prioriteringen av stram anslagsförvaltning. |
| --- | --- |

2.43

I kommissionens svar på punkt 2.39 i revisionsrättens årsrapport för 2002 redovisas anledningarna till att Sapard-budgetarna underutnyttjades, t.ex. den starkare prioriteringen av stram anslagsförvaltning.

De allmänt låga utgiftsnivåerna/utnyttjandegraderna år 2002 berodde främst på att Polen, Rumänien och Ungern, som tillsammans stod för 70 % av den totala Sapard-budgeten, inte förrän under andra halvåret blev föremål för beslutet att delegera förvaltningen av stödet (villkorat till de nationella myndigheternas införande av sunda förvaltnings- och kontrollsystem).

Verkställda betalningar och betalningsansökningar till kommissionen uppgick den 1 juli 2004 till 688,7 miljoner euro (32 % av tillgängliga medel för perioden 2000–2003), varav 429,6 miljoner euro har överförts till slutliga stödmottagare. I Sapards fall har genomförandet nu kommit upp i normal nivå.

| 2.44 | Vad beträffar ISPA (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) minskade utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden från 79 % 2002 till 60 % 2003. Den låga genomförandegraden berodde på att budgeten var större än vad som krävdes och på att projektgenomförandet gick långsammare än väntat. Förseningar förekom i anbuds- och kontraktsförfaranden och när förvaltningar i mottagarländer ansökte om de första förskottsbetalningarna efter projektgodkännandet. |
| --- | --- |

2.44

Vad beträffar ISPA (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) minskade utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden från 79 % 2002 till 60 % 2003. Den låga genomförandegraden berodde på att budgeten var större än vad som krävdes och på att projektgenomförandet gick långsammare än väntat. Förseningar förekom i anbuds- och kontraktsförfaranden och när förvaltningar i mottagarländer ansökte om de första förskottsbetalningarna efter projektgodkännandet.

| 2.44 | Anbudsförfaranden drog i vissa fall ut på tiden, på grund av behovet att säkerställa ett rättvist och öppet förfarande. Kommissionen uppmuntrade de mottagande statliga myndigheterna att snabbt begära sina första förskottsutbetalningar, men dessa var ibland långsamma härvidlag. |
| --- | --- |

2.44

Anbudsförfaranden drog i vissa fall ut på tiden, på grund av behovet att säkerställa ett rättvist och öppet förfarande. Kommissionen uppmuntrade de mottagande statliga myndigheterna att snabbt begära sina första förskottsutbetalningar, men dessa var ibland långsamma härvidlag.

| 2.45 | I slutet av 2003 uppgick de utestående åtagandena för allt stöd inför anslutningen till totalt 9,5 miljarder euro, vilket motsvarar värdet av fyra års utgifter med den nuvarande utnyttjandegraden (det högsta värdet av alla budgetområden). Trots att budgeten för betalningar ökats för att bidra till en minskning av de utestående åtagandena, ökade dessa med 13,2 % jämfört med 2002. |
| --- | --- |

2.45

I slutet av 2003 uppgick de utestående åtagandena för allt stöd inför anslutningen till totalt 9,5 miljarder euro, vilket motsvarar värdet av fyra års utgifter med den nuvarande utnyttjandegraden (det högsta värdet av alla budgetområden). Trots att budgeten för betalningar ökats för att bidra till en minskning av de utestående åtagandena, ökade dessa med 13,2 % jämfört med 2002.

| 2.45 | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 2.48. |
| --- | --- |

2.45

Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 2.48.

Vid föranslutningsstöd regleras budgetåtagandena liksom på andra budgetområden av slutsatserna från rådets möte i Berlin 1999 och motsvarande interinstitutionellt avtal. Årliga åtaganden ingås sedan (för Sapard genom beslut om att ge tillstånd att underteckna det årliga finansieringsavtalet), vilket ger upphov till ett övergripande åtagande om anslagen i gemenskapsbudgeten.

Följaktligen beror nivån på utestående åtaganden (skillnaden mellan totala disponibla åtaganden och gjorda utbetalningar) inte bara på framtida utbetalningar utan också på administrativa steg, som regleras av motsvarande förordningar. Betalningar sker sedan stödberättigande ansökningar mottagits, där stödmottagare måste kunna styrka att stödberättigande projekt haft dessa utgifter. De utestående åtagandenas andel av utbetalningarna kommer att fortsätta sjunka i och med att utbetalningstakten förbättras.

Administrativa utgifter

| 2.46 | De administrativa utgifterna utgörs framför allt av personalkostnader och kostnader för byggnader. Kommissionen använder två tredjedelar av budgeten, medan övriga institutioner och organ använder återstoden. För 2003 ökades budgeten med 3,5 % (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) i syfte att hantera inflationseffekter och förbereda utvidgningen. Ökningen var 2,1 % för kommissionen, 4,5 % för övriga institutioner och 6,3 % för pensioner. Ökningen för kommissionen dämpades genom tidigareläggandet av utgifter för utvidgningen i 2002 års budget (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Utan denna åtgärd skulle budgeten ha överskridit taket i budgetplanen. Genomförandegraden var 87 %, det vill säga en liten minskning jämfört med 2002 (89 %). |
| --- | --- |

2.46

De administrativa utgifterna utgörs framför allt av personalkostnader och kostnader för byggnader. Kommissionen använder två tredjedelar av budgeten, medan övriga institutioner och organ använder återstoden. För 2003 ökades budgeten med 3,5 % (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37) i syfte att hantera inflationseffekter och förbereda utvidgningen. Ökningen var 2,1 % för kommissionen, 4,5 % för övriga institutioner och 6,3 % för pensioner. Ökningen för kommissionen dämpades genom tidigareläggandet av utgifter för utvidgningen i 2002 års budget (1 2 3 4 5 8 14 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37). Utan denna åtgärd skulle budgeten ha överskridit taket i budgetplanen. Genomförandegraden var 87 %, det vill säga en liten minskning jämfört med 2002 (89 %).

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 2.47 | På grundval av genomförandet av 2003 års budget kan kommissionens förvaltning delvis betraktas som en framgång: prognoserna förbättrades, underutnyttjandet minskades och åtgärder för att minska anslagen före årets slut vidtogs. Årets överskott på 5,5 miljarder euro (och det underliggande underutnyttjandet) är dock fortfarande stort och visar att ytterligare förbättringar kan göras. |
| --- | --- |

2.47

På grundval av genomförandet av 2003 års budget kan kommissionens förvaltning delvis betraktas som en framgång: prognoserna förbättrades, underutnyttjandet minskades och åtgärder för att minska anslagen före årets slut vidtogs. Årets överskott på 5,5 miljarder euro (och det underliggande underutnyttjandet) är dock fortfarande stort och visar att ytterligare förbättringar kan göras.

| 2.47 | Den årliga betalningsbudgeten upprättas framför allt genom ett nerifrån-och-upp-förfarande. För varje åtagande fastställs motsvarande betalningsprofil, varvid en normal genomförandetakt förutsätts. Följaktligen leder oförutsedda förseningar och nedskärningar av program till att anslag underutnyttjas (dvs. överbudgeteras). |
| --- | --- |

2.47

Den årliga betalningsbudgeten upprättas framför allt genom ett nerifrån-och-upp-förfarande. För varje åtagande fastställs motsvarande betalningsprofil, varvid en normal genomförandetakt förutsätts. Följaktligen leder oförutsedda förseningar och nedskärningar av program till att anslag underutnyttjas (dvs. överbudgeteras).

Det som prioriteras på delegerade utanordnares nivå är att säkra tillgången på betalningsbemyndiganden så att alla betalningsskyldigheter kan fullgöras i tid. Att tillgängliga anslag behöver säkras beror delvis också på de tidskrävande förfarandena för överföringar och tilläggsbudgetar, som kräver budgetmyndighetens godkännande.

Den största källan till samlat underutnyttjande och/eller överbudgetering på senare år har varit strukturfonderna, vars betalningsbudget baserats på medlemsstaternas prognoser. Samtidigt har denna skurits ned betydligt med utgångspunkt från kommissionens egna beräkningar och det allmänna behovet av stramhet i budgeten, vilket sätter ett tak för den årliga ökningen av betalningsbudgeten. Att det tidigare förelegat betydande osäkerhet om prognoserna för strukturfonderna har i stor utsträckning berott på de avslutade programmen för 1994–1999, där medlemsstaterna i oväntat hög grad underutnyttjat programanslagen.

Med nämnda begränsningar söker kommissionen dock efter möjligheter att minska senare års samlade överbudgetering. En möjlighet är att förkorta tiden – och därmed osäkerheten – mellan betalningsprognos, budgetbeslut och genomförande. Detta kan ske genom att prognoser justeras under budgetförfarandet, innan budgeten slutligen godkänns, men bara inom budgetförordningens ramar. En annan möjlighet är att aktivt använda ”varningssystemet”, dvs. den årliga genomförandeplanen för budgeten och dess övervakning och revision, vilket innebär en ändringsbudget med minskning av betalningsbemyndigandena (vilket skedde 2003 med strukturfonderna). En tredje möjlighet är att förbättra betalningsprognoserna och översynen av dem, där ett exempel är ansträngningarna att förbättra medlemsstaternas prognoser för strukturfonderna.

| 2.48 | Värdet av utestående åtaganden fortsatte att öka 2003 och uppgick till 104 miljarder euro vid årets slut, trots att kommissionen exempelvis tillhandahöll ytterligare betalningsbemyndiganden och gjorde särskilda insatser när det gällde ”potentiellt onormala” åtaganden. Dessutom återspeglar inte detta belopp de rättsliga åtaganden på 95 miljarder euro som ingåtts för strukturfonderna. Den allt längre tid som förflyter mellan åtaganden och betalningar, de sannolikt större administrativa kraven i slutet av de nuvarande programperioderna och de potentiella kraven på den kommande programperioden är alla områden som snarast måste ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

2.48

Värdet av utestående åtaganden fortsatte att öka 2003 och uppgick till 104 miljarder euro vid årets slut, trots att kommissionen exempelvis tillhandahöll ytterligare betalningsbemyndiganden och gjorde särskilda insatser när det gällde ”potentiellt onormala” åtaganden. Dessutom återspeglar inte detta belopp de rättsliga åtaganden på 95 miljarder euro som ingåtts för strukturfonderna. Den allt längre tid som förflyter mellan åtaganden och betalningar, de sannolikt större administrativa kraven i slutet av de nuvarande programperioderna och de potentiella kraven på den kommande programperioden är alla områden som snarast måste ägnas särskild uppmärksamhet.

| 2.48 | De utestående åtagandena orsakas av tidsskillnaden mellan åtaganden och utbetalningar av ”differentierade” utgifter, vilken är en naturlig del av budgeteringen av dessa utgifter. |
| --- | --- |

2.48

De utestående åtagandena orsakas av tidsskillnaden mellan åtaganden och utbetalningar av ”differentierade” utgifter, vilken är en naturlig del av budgeteringen av dessa utgifter.

Risken för onormala utestående åtaganden, som är svåra att reglera genom utbetalningar vid utgången av innevarande programperiod, har jämfört med tidigare minskats för strukturfonderna som svarar för huvuddelen av de utestående åtagandena. Detta har skett genom ”n+2”-regeln, som i praktiken innebär att årliga åtaganden under genomförandet kontinuerligt avslutas cirka tre år efter det att de förts upp i budgeten. Under de närmaste åren bör ”n+2”-regeln leda till en stabilisering av utestående åtaganden, så att även revisionsrättens åsyftade rättsliga åtaganden på 95 miljarder euro genomförs när de förfaller till betalning. Att utestående åtaganden för perioden 2000–2006 blir 2,3 gånger större än nuvarande årliga utbetalningar (se punkt 2.34) ligger i linje med kommissionens prognos. Kommissionen hänvisar till sitt meddelande från september 2002 om de utestående åtagandena (se punkt 2.16) och till den gemensamma förklaringen om att avsluta gamla och ”potentiellt onormala” åtaganden (se punkt 2.21).

| 2.49 | Det fortsatta underutnyttjandet bör ställas mot de återkommande ökningarna i budgeten under samma period. Det är motsägelsefullt att öka budgeten varje år när det saknas förmåga att utnyttja medlen för fleråriga program inom den planerade tidsramen. Revisionsrätten rekommenderar att man i budgetförfarandet tar realistisk hänsyn till förmågan att göra betalningar när budgetarna för både åtaganden och betalningar fastställs. |
| --- | --- |

2.49

Det fortsatta underutnyttjandet bör ställas mot de återkommande ökningarna i budgeten under samma period. Det är motsägelsefullt att öka budgeten varje år när det saknas förmåga att utnyttja medlen för fleråriga program inom den planerade tidsramen. Revisionsrätten rekommenderar att man i budgetförfarandet tar realistisk hänsyn till förmågan att göra betalningar när budgetarna för både åtaganden och betalningar fastställs.

| 2.49 | Tidigare problem med utnyttjandet är bara ett kriterium för utbetalningsprognoser. Till exempel kan tidigare förseningar vid genomförandet faktiskt leda till att anslagen behöver ökas i framtiden. |
| --- | --- |

2.49

Tidigare problem med utnyttjandet är bara ett kriterium för utbetalningsprognoser. Till exempel kan tidigare förseningar vid genomförandet faktiskt leda till att anslagen behöver ökas i framtiden.

| 2.50 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter att förbättra sin information om budgetgenomförandet. Kommissionens budgetanalys bör ge tydlig information om det samlade genomförandet av gemenskapsprogram, och ta hänsyn till användningen av anslag, nivån på betalningar till slutmottagare och åtaganden som återstår att ingå. Dessa förbättringar kommer att kräva betydande insatser av kommissionen och medlemsstaterna när det gäller att tillhandahålla nödvändig information. Den ökade insynen bör dock bidra till en förbättring av budgetförvaltningen och av redovisningen för medborgarna av hur EU-medel används. |
| --- | --- |

2.50

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter att förbättra sin information om budgetgenomförandet. Kommissionens budgetanalys bör ge tydlig information om det samlade genomförandet av gemenskapsprogram, och ta hänsyn till användningen av anslag, nivån på betalningar till slutmottagare och åtaganden som återstår att ingå. Dessa förbättringar kommer att kräva betydande insatser av kommissionen och medlemsstaterna när det gäller att tillhandahålla nödvändig information. Den ökade insynen bör dock bidra till en förbättring av budgetförvaltningen och av redovisningen för medborgarna av hur EU-medel används.

| 2.50 | Rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen gäller i första hand det årliga genomförandet. Dessutom har kommissionen på vissa områden lagt fram mer uttömmande rapporter. För strukturfonderna tar kommissionen varje år fram ”Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds”, som bland annat täcker genomförandets kumulativa sida. |
| --- | --- |

2.50

Rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen gäller i första hand det årliga genomförandet. Dessutom har kommissionen på vissa områden lagt fram mer uttömmande rapporter. För strukturfonderna tar kommissionen varje år fram ”Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds”, som bland annat täcker genomförandets kumulativa sida.

Kommissionen är liksom 2003 beredd att följa rekommendationen att införa ett avsnitt om egna medel. Den är villig att i nästa rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen tillhandahålla kumulerade uppgifter om genomförandet för flertalet viktiga gemenskapsprogram. I den mån kommissionen har tillgång till uppgifter om hur åtaganden och utbetalningar används på olika nivåer, är den också villig att tillhandahålla dessa, som revisionsrätten rekommenderar. Eftersom detta kommer att kräva nya informationskällor, kommer det att ta viss tid att helt genomföra revisionsrättens rekommendation.

---

(1)  Se
  bilaga I
  för ytterligare bakgrundsinformation om budgeten.

(2)  http://europa.eu.int/comm/budget/infos/publications_en.htm.

(3)  Antagen av Europaparlamentet den 19 december 2002 (EUT L 54, 28.2.2003).

(4)  Källa: Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2003 – Sammanfattning i siffror, tredje stycket.

(5)  Genom efterföljande ändringsbudgetar hamnade åtagandebemyndigandena 2,5 miljarder euro och betalningsbemyndigandena 10,4 miljarder euro under taken.

(6)  Budgeten slutgiltigt antagen av Europaparlamentet den 19 december 2002 (EUT L 54, 28.2.2003).

(7)  Budgetanslag efter ändringsbudgetar och överföringar, inbegripet anslag som överförts från 2002, anslag genom deltagande av tredje man och övriga öronmärkta inkomster samt anslag som gjorts disponibla på nytt.

Källa: Årsräkenskaperna för 2003.

(8)  Överskottet är inte en reserv som kan utnyttjas följande år. Outnyttjade betalningsbemyndiganden förfaller oftast och ”går förlorade”.

(9)  Inklusive annullering av outnyttjade anslag på 2 074 miljoner euro som förts över (309 miljoner euro 2002).

(10)  Ändringsbudgetar nr 6/2003 och nr 7/2003.

(11)  I det överförda beloppet ingår 1 044 miljoner euro som gäller inkomster från tredje man för vilka de vanliga reglerna för annullering av överföringar inte är tillämpliga (684 miljoner euro 2002).

(12)  Justering för inkomster avsatta för särskilda ändamål som erhållits men inte budgeterats. Det krävs ingen justering 2002 på grund av olika budgeteringsförfaranden.

(13)  Gäller framför allt överförda anslag som använts på nytt.

Källa: Årsräkenskaperna för 2003.

(14)  Punkt 2.10 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002.

(15)  Underutnyttjande brutto när det gäller betalningsbemyndiganden för året och anslag som förts över.

Källa: Årsräkenskaperna för 1999–2003.

(16)  Punkt 2.11.

(17)  Punkt 2.26.

(18)  På vissa villkor, till exempel fastställande av slutdatum för genomförande i överensstämmelse med principerna för sund ekonomisk förvaltning (artikel 77 i budgetförordningen) eller särskilda åtgärder som år n + 2-regeln när det gäller strukturfonderna (se punkt 2.35).

(19)  Utgifter för strukturåtgärder, inre politik, externa åtgärder och stöd inför anslutningen.

(20)  Utan hänsyn till de årliga åtaganden som skall ingås på övriga budgetområden under perioden.

(21)  Fram till slutet av 2008 när det gäller betalningar i medlemsstater och till 2010 när det gäller slutbetalningar av kommissionen (KOM(2002) 528 slutlig, 20.9.2002).

(22)  Strukturfonderna – 2000–2006 och sjätte ramprogrammet för utgifter på forsknings- och teknikområdet – 2002–2006.

(23)  Definierade som åtaganden för vilka inga betalningar har gjorts under de senaste två åren och åtaganden som har tagits upp i budgeten i fem budgetår eller mera.

(24)  Momsmedlen härrör från momsunderlaget som definieras som det totala värdet av momsskattepliktiga varor och tjänster enligt det sjätte direktivet. Detta underlag utjämnas så att det inte överstiger 50 % av BNI i respektive land. Om BNI sjunker, minskar även momsmedlen.

(25)  Inbegripet belopp som förts över från 2002.

(26)  Till skillnad från 2002 då det förekom ett betydande underutnyttjande när det gällde landsbygdens utveckling: (se punkt 2.19, revisionsrättens årsrapport för 2002).

(27)  Såsom angavs i punkt 2.26 i revisionsrättens årsrapport för 2002 noterade kommissionen förseningar i samband med avslutningen av program på grund av att flertalet ansökningar kom in strax före tidsfristens utgång (31 mars 2003) och på grund av att ansökningarna ofta var ofullständiga, vilket ledde till en betydande risk för att betalningar skulle kunna göras först 2004. Kommissionen tog i sina prognoser inte tillräcklig hänsyn till att dessa förseningar skulle kunna förekomma.

(28)  Punkt 2.24.

(29)  Enligt artikel 32.3 i de allmänna bestämmelserna för strukturfonderna skall medlemsstaterna i möjligaste mån se till att ansökningar om löpande betalningar överlämnas till kommissionen i samlad form tre gånger om året och att den sista ansökan lämnas in senast den 31 oktober.

(30)  I 2003 års priser.

(31)  8,4 miljarder euro hölls inne som en resultatreserv, och 1,1 miljarder euro för tekniskt stöd och innovativa åtgärder tilldelades inte i förväg.

(32)  Se åtaganden utanför balansräkningen i årsredovisningen: punkt 5, ansvarsförbindelser.

(33)  Se punkterna 2.32 och 2.33 i revisionsrättens årsrapport för 2002.

(34)  Instrument som stöder hållbar jordbruks- och landsbygdsutveckling i de central- och östeuropeiska medlemsstaterna och kandidatländerna.

(35)  Instrument som skall stödja ekonomisk och social sammanhållning i ansökarländerna, särskilt inom miljö- och transportområdena.

(36)  Samma för både åtaganden och betalningar eftersom de administrativa utgifterna är icke-differentierade.

(37)  Ett liknande tidigareläggande skedde i fråga om budgetåret 2002 med avseende på 2001 års budget.

KAPITEL 3

Egna medel

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Traditionella egna medel

Inledning

Utvärdering av system för övervakning och kontroll

Kommissionens system för övervakning och kontroll

System för övervakning och kontroll i medlemsstaterna

Resultat av kontroller av tulldeklarationer och nationella redovisningssystem

Fastställda belopp som ännu inte ställts till kommissionens förfogande (B–räkenskaper)

Arbete som utförts av andra revisorer

Egna medel från moms och BNI

Inledning

Utvärdering av system för övervakning och kontroll

Kommissionens system för övervakning och kontroll

Förseningar när det gäller betalningar och inlämning av uppgifter om egna medel från moms och BNI

Resultat av kontroller av korrigeringar och kompensationer av de momsöversikter som tagits fram av medlemsstaterna

Iakttagelser

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Slutsats och rekommendationer

De anslutande ländernas beredskap i fråga om egna medel

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 3.1 | Inkomsterna i Europeiska unionens budget består av egna medel och övriga inkomster. Som framgår av
  tabell 3.1
  ,
  diagram 3.1
  och
  diagram 3.2
  är egna medel utan jämförelse den viktigaste finansieringskällan när det gäller budgetutgifter (89 %). Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel (tullar, jordbruksavgifter och sockeravgifter) (13 %), egna medel beräknade på grundval av mervärdesskatt som uppbärs i medlemsstaterna (26 %) och egna medel som härleds från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (61 %). Beträffande budgetförvaltningen av egna medel, se punkterna 2.23 och 2.24. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

3.1

Inkomsterna i Europeiska unionens budget består av egna medel och övriga inkomster. Som framgår av
  tabell 3.1
  ,
  diagram 3.1
  och
  diagram 3.2
  är egna medel utan jämförelse den viktigaste finansieringskällan när det gäller budgetutgifter (89 %). Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel (tullar, jordbruksavgifter och sockeravgifter) (13 %), egna medel beräknade på grundval av mervärdesskatt som uppbärs i medlemsstaterna (26 %) och egna medel som härleds från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (61 %). Beträffande budgetförvaltningen av egna medel, se punkterna 2.23 och 2.24.

Tabell 3.1 – Inkomster för budgetåren 2002 och 2003

| (miljoner euro) |
| --- |
| Inkomstslag och motsvarande budgetrubrik | Faktiska inkomster 2002 | Budgetens utveckling 2003 | Faktiska inkomster 2003 | Förändring i % (2002 till 2003) |
| Ursprunglig budget | Slutlig budget |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Traditionella egna medel | 9 214,0 | 12 140,3 | 10 906,2 | 10 857,2 | 17,8 % |
| | — Jordbrukstullar (kapitel 1 0) | 886,4 (1) | 879,8 | 879,8 | 1 011,8 | 14,1 % |
| | — Socker- och isoglukosavgifter (kapitel 1 1) | 649,5 (1) | 546,6 | 546,6 | 383,2 | –41,0 % |
| | — Tullar (kapitel 1 2) | 9 701,1 (1) | 10 713,9 | 9 479,8 | 9 462,1 | –2,5 % |
| | — Justering för uppbördskostnader 2001 (kapitel 2 0) | –2 023,0 (2) | — | — | — | — |
| 2 | Egna medel från moms | 22 388,2 | 24 121,3 | 21 748,0 | 21 260,1 | –5,0 % |
| | — Egna medel från moms under innevarande budgetår (kapitel 1 3) | 22 539,0 | 24 121,3 | 21 748,0 | 21 534,9 | |
| | — Saldon från tidigare år (kapitel 3 1) | – 150,8 | 0,0 | | – 274,8 | |
| 3 | Egna medel från BNI | 45 947,6 | 59 404,0 | 51 356,7 | 51 235,2 | 11,5 % |
| | — Egna medel från BNI under innevarande budgetår (kapitel 1 4) | 45 850,3 | 59 404,0 | 51 356,7 | 50 624,3 | |
| | — Saldon från tidigare år (kapitel 3 2) | 97,3 | 0,0 | 0,0 | 610,9 | |
| 4 | Obalanser i budgeten | 148,2 | 0,0 | 0,0 | 280,1 | 89,0 % |
| | — Korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 1 5) | 149,0 | 0,0 | 0,0 | 281,1 | |
| | — Slutlig beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 3 5) | –0,8 | 0,0 | 0,0 | –1,0 | |
| 5 | Övriga inkomster | 17 736,4 | 1 837,4 | 8 513,9 | 9 836,1 | –44,5 % |
| | — Överskott från det föregående budgetåret (kapitel 3 0) | 15 375,0 | 1 000,0 | 7 676,8 | 7 676,8 | –50,1 % |
| | — Diverse inkomster (avdelning 4–9) | 2 361,4 | 837,4 | 837,1 | 2 159,3 | –8,6 % |
| | Totalsumma | 95 434,4 | 97 502,9 | 92 524,8 | 93 468,6 | –2,1 % |

(miljoner euro)

Inkomstslag och motsvarande budgetrubrik

Faktiska inkomster 2002

Budgetens utveckling 2003

Faktiska inkomster 2003

Förändring i % (2002 till 2003)

Ursprunglig budget

Slutlig budget

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Traditionella egna medel

9 214,0

12 140,3

10 906,2

10 857,2

17,8 %

— Jordbrukstullar (kapitel 1 0)

886,4 (1)

879,8

879,8

1 011,8

14,1 %

— Socker- och isoglukosavgifter (kapitel 1 1)

649,5 (1)

546,6

546,6

383,2

–41,0 %

— Tullar (kapitel 1 2)

9 701,1 (1)

10 713,9

9 479,8

9 462,1

–2,5 %

— Justering för uppbördskostnader 2001 (kapitel 2 0)

–2 023,0 (2)

—

—

—

—

2

Egna medel från moms

22 388,2

24 121,3

21 748,0

21 260,1

–5,0 %

— Egna medel från moms under innevarande budgetår (kapitel 1 3)

22 539,0

24 121,3

21 748,0

21 534,9

— Saldon från tidigare år (kapitel 3 1)

– 150,8

0,0

– 274,8

3

Egna medel från BNI

45 947,6

59 404,0

51 356,7

51 235,2

11,5 %

— Egna medel från BNI under innevarande budgetår (kapitel 1 4)

45 850,3

59 404,0

51 356,7

50 624,3

— Saldon från tidigare år (kapitel 3 2)

97,3

0,0

0,0

610,9

4

Obalanser i budgeten

148,2

0,0

0,0

280,1

89,0 %

— Korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 1 5)

149,0

0,0

0,0

281,1

— Slutlig beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 3 5)

–0,8

0,0

0,0

–1,0

5

Övriga inkomster

17 736,4

1 837,4

8 513,9

9 836,1

–44,5 %

— Överskott från det föregående budgetåret (kapitel 3 0)

15 375,0

1 000,0

7 676,8

7 676,8

–50,1 %

— Diverse inkomster (avdelning 4–9)

2 361,4

837,4

837,1

2 159,3

–8,6 %

Totalsumma

95 434,4

97 502,9

92 524,8

93 468,6

–2,1 %

Image

Image

| 3.2 | Övriga inkomster utgörs främst av överskottet från föregående budgetår. De tre senaste åren (2001–2003) har denna del varit mycket större än tidigare. Detta diskuteras i punkterna 2.9–2.13. |
| --- | --- |

3.2

Övriga inkomster utgörs främst av överskottet från föregående budgetår. De tre senaste åren (2001–2003) har denna del varit mycket större än tidigare. Detta diskuteras i punkterna 2.9–2.13.

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Traditionella egna medel

Inledning

| 3.3 | Traditionella egna medel upprättas och uppbärs av medlemsstaterna i enlighet med nationella lagar och andra författningar som skall uppfylla kraven i gemenskapens regler (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Medlemsstaterna skall ställa samman uppgifterna från enskilda tullposter i de så kallade A–räkenskaperna och betala de totala tullbelopp som fastställts, minus uppbördskostnader, till kommissionens konto senast ett fastställt datum i den andra månaden efter den månad under vilken anspråket fastställdes. Undantagsvis behöver tull som är obetald och för vilken ingen säkerhet har ställts, eller för vilken det har ställts säkerhet men som har överklagats, inte göras tillgänglig förrän den verkligen uppbärs. Om medlemsstaterna använder denna möjlighet skall det aktuella tullbeloppet inte föras in i A–räkenskaperna utan i stället redovisas i särskilda räkenskaper (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) (de så kallade B–räkenskaperna). |
| --- | --- |

3.3

Traditionella egna medel upprättas och uppbärs av medlemsstaterna i enlighet med nationella lagar och andra författningar som skall uppfylla kraven i gemenskapens regler (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Medlemsstaterna skall ställa samman uppgifterna från enskilda tullposter i de så kallade A–räkenskaperna och betala de totala tullbelopp som fastställts, minus uppbördskostnader, till kommissionens konto senast ett fastställt datum i den andra månaden efter den månad under vilken anspråket fastställdes. Undantagsvis behöver tull som är obetald och för vilken ingen säkerhet har ställts, eller för vilken det har ställts säkerhet men som har överklagats, inte göras tillgänglig förrän den verkligen uppbärs. Om medlemsstaterna använder denna möjlighet skall det aktuella tullbeloppet inte föras in i A–räkenskaperna utan i stället redovisas i särskilda räkenskaper (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) (de så kallade B–räkenskaperna).

| 3.4 | De risker som finns när det gäller uppbörden av intäkter från traditionella egna medel är att tull undanhålls genom felaktig redovisning eller helt enkelt genom smuggling eller felräkning eller genom att tull inte fastställs på grund av oupptäckta misstag eller brister i systemen, och felaktigheter eller utelämnanden i medlemsstaternas redovisning av uppburen tull som leder till felaktig redovisning till kommissionen av det belopp som skall ställas till förfogande. |
| --- | --- |

3.4

De risker som finns när det gäller uppbörden av intäkter från traditionella egna medel är att tull undanhålls genom felaktig redovisning eller helt enkelt genom smuggling eller felräkning eller genom att tull inte fastställs på grund av oupptäckta misstag eller brister i systemen, och felaktigheter eller utelämnanden i medlemsstaternas redovisning av uppburen tull som leder till felaktig redovisning till kommissionen av det belopp som skall ställas till förfogande.

| 3.5 | I revisionsrättens granskningsarbete ingick utvärdering av system för övervakning och kontroll, både inom kommissionen och i medlemsstaterna, och direkt kontroll av tulldeklarationer och nationella redovisningssystem. Det bestod av följande: |
| --- | --- |

3.5

I revisionsrättens granskningsarbete ingick utvärdering av system för övervakning och kontroll, både inom kommissionen och i medlemsstaterna, och direkt kontroll av tulldeklarationer och nationella redovisningssystem. Det bestod av följande:

| a) | En genomgång av hur tullens övervakning är organiserad i tolv medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) som tillsammans stod för 96 % av uppburna importtullar 2003, för att utvärdera om använda rutiner gav rimlig säkerhet i fråga om fullständighet. Revisionsrätten undersökte särskilt förvaltningen av tullkvoter på jordbruksområdet i sex medlemsstater, tullkontroll av import enligt förmånsordningar i sju medlemsstater samt tullkontroll i hamnar i tio medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

En genomgång av hur tullens övervakning är organiserad i tolv medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) som tillsammans stod för 96 % av uppburna importtullar 2003, för att utvärdera om använda rutiner gav rimlig säkerhet i fråga om fullständighet. Revisionsrätten undersökte särskilt förvaltningen av tullkvoter på jordbruksområdet i sex medlemsstater, tullkontroll av import enligt förmånsordningar i sju medlemsstater samt tullkontroll i hamnar i tio medlemsstater.

| b) | En undersökning av kommissionens konton för traditionella egna medel och underliggande nationella redovisningssystem i tolv medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), och en analys av flödet av tullar från alla medlemsstater för att erhålla rimlig säkerhet om att de belopp som redovisades i varje steg var fullständiga och korrekta. I arbetet ingick utvärdering av interna kontroller, avstämningar samt granskning av ett stickprov av transaktioner på varje nivå. |
| --- | --- |

b)

En undersökning av kommissionens konton för traditionella egna medel och underliggande nationella redovisningssystem i tolv medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35), och en analys av flödet av tullar från alla medlemsstater för att erhålla rimlig säkerhet om att de belopp som redovisades i varje steg var fullständiga och korrekta. I arbetet ingick utvärdering av interna kontroller, avstämningar samt granskning av ett stickprov av transaktioner på varje nivå.

| 3.6 | Revisionsrätten betonar att granskningen varken kan omfatta odeklarerad import eller import som har undanhållits tullens övervakning och för vilken tull inte uppburits. |
| --- | --- |

3.6

Revisionsrätten betonar att granskningen varken kan omfatta odeklarerad import eller import som har undanhållits tullens övervakning och för vilken tull inte uppburits.

Utvärdering av system för övervakning och kontroll

Kommissionens system för övervakning och kontroll

| 3.7 | Kommissionen kan begära att medlemsstaterna genomför kontroller av fastställandet och tillhandahållandet av traditionella egna medel, och den kan också själv genomföra sådana kontroller, antingen tillsammans med medlemsstatens myndigheter eller självständigt (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Rapporter om enskilda inspektioner överlämnas till den berörda medlemsstaten och granskas, tillsammans med de svar som erhållits, vid sammanträden som den rådgivande kommittén för egna medel (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) håller. En övergripande rapport om tillämpningen av kontrollåtgärderna tas fram vart tredje år och läggs fram för budgetmyndigheten (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). |
| --- | --- |

3.7

Kommissionen kan begära att medlemsstaterna genomför kontroller av fastställandet och tillhandahållandet av traditionella egna medel, och den kan också själv genomföra sådana kontroller, antingen tillsammans med medlemsstatens myndigheter eller självständigt (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Rapporter om enskilda inspektioner överlämnas till den berörda medlemsstaten och granskas, tillsammans med de svar som erhållits, vid sammanträden som den rådgivande kommittén för egna medel (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) håller. En övergripande rapport om tillämpningen av kontrollåtgärderna tas fram vart tredje år och läggs fram för budgetmyndigheten (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35).

| 3.8 | Revisionsrätten har granskat det arbete som utfördes av den avdelning vid kommissionen som genomförde dessa kontroller. Liksom tidigare år konstaterades att den metod som användes var välgrundad och att arbetet är väldokumenterat. Kontrollteman väljs ut på grundval av riskanalys. Under 2003 var en prioriterad fråga för avdelningen övervakning av uppbördsystemen för traditionella egna medel i de anslutande länderna. Även revisionsrätten undersökte denna fråga och identifierade inga väsentliga brister i dessa länder utöver dem som angetts i kommissionens övervakningsrapporter till rådet (se punkterna 3.63–3.68). |
| --- | --- |

3.8

Revisionsrätten har granskat det arbete som utfördes av den avdelning vid kommissionen som genomförde dessa kontroller. Liksom tidigare år konstaterades att den metod som användes var välgrundad och att arbetet är väldokumenterat. Kontrollteman väljs ut på grundval av riskanalys. Under 2003 var en prioriterad fråga för avdelningen övervakning av uppbördsystemen för traditionella egna medel i de anslutande länderna. Även revisionsrätten undersökte denna fråga och identifierade inga väsentliga brister i dessa länder utöver dem som angetts i kommissionens övervakningsrapporter till rådet (se punkterna 3.63–3.68).

| 3.9 | På grundval av sin pågående riskanalys av traditionella egna medel genomförde avdelningen dessutom inspektioner i medlemsstaterna av B–räkenskaperna och avskrivningsförfarandet samt av den förvaltning av tulldeklarationer som görs elektroniskt. I fråga om B–räkenskaperna överensstämmer avdelningens resultat med vad revisionsrätten kom fram till (se punkt 3.40). När det gäller elektroniska deklarationer fann avdelningen att systemen i stort sett var tillfredsställande och att datoriseringen gav fördelar och borde ökas. Kommissionens kontrollavdelningar har inte till uppgift att ge en generell säkerhet för att redovisningen är korrekt och att alla belopp som skall betalas identifieras och fastställs. Revisionsrätten tar trots detta hänsyn till resultaten av deras arbete. |
| --- | --- |

3.9

På grundval av sin pågående riskanalys av traditionella egna medel genomförde avdelningen dessutom inspektioner i medlemsstaterna av B–räkenskaperna och avskrivningsförfarandet samt av den förvaltning av tulldeklarationer som görs elektroniskt. I fråga om B–räkenskaperna överensstämmer avdelningens resultat med vad revisionsrätten kom fram till (se punkt 3.40). När det gäller elektroniska deklarationer fann avdelningen att systemen i stort sett var tillfredsställande och att datoriseringen gav fördelar och borde ökas. Kommissionens kontrollavdelningar har inte till uppgift att ge en generell säkerhet för att redovisningen är korrekt och att alla belopp som skall betalas identifieras och fastställs. Revisionsrätten tar trots detta hänsyn till resultaten av deras arbete.

System för övervakning och kontroll i medlemsstaterna

| 3.10 | Systemen för övervakning och kontroll av traditionella egna medel i medlemsstaterna består av tullmyndigheternas övervakning, som i gemenskapens tullkodex (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) definieras som ”varje allmän åtgärd, som vidtas av dessa myndigheter i syfte att säkerställa att tullagstiftningen och, i förekommande fall, andra bestämmelser, tillämpliga på varor som är föremål för tullövervakning, iakttas”. Gemenskapslagstiftningen föreskriver i allmänhet inte varken särskilda metoder eller omfattningen av tullkontrollerna eftersom detta är medlemsstaternas sak att besluta. Nedan redovisas iakttagelser som gjorts i fråga om vissa aspekter av tullens övervakning. |
| --- | --- |

3.10

Systemen för övervakning och kontroll av traditionella egna medel i medlemsstaterna består av tullmyndigheternas övervakning, som i gemenskapens tullkodex (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) definieras som ”varje allmän åtgärd, som vidtas av dessa myndigheter i syfte att säkerställa att tullagstiftningen och, i förekommande fall, andra bestämmelser, tillämpliga på varor som är föremål för tullövervakning, iakttas”. Gemenskapslagstiftningen föreskriver i allmänhet inte varken särskilda metoder eller omfattningen av tullkontrollerna eftersom detta är medlemsstaternas sak att besluta. Nedan redovisas iakttagelser som gjorts i fråga om vissa aspekter av tullens övervakning.

Tullkvoter på jordbruksområdet

| 3.11 | Revisionsrätten har undersökt förvaltningen av tullkvoter på jordbruksområdet. Enligt dessa kvoter kan vissa jordbruksprodukter importeras till gemenskapen med lägre eller ingen tull. Syftet med revisionsrättens granskning var att uppnå säkerhet om att tilldelningen av kvoter var laglig och korrekt och att bedöma förvaltningen och övervakningen av de olika kvotsystemen. |
| --- | --- |

3.11

Revisionsrätten har undersökt förvaltningen av tullkvoter på jordbruksområdet. Enligt dessa kvoter kan vissa jordbruksprodukter importeras till gemenskapen med lägre eller ingen tull. Syftet med revisionsrättens granskning var att uppnå säkerhet om att tilldelningen av kvoter var laglig och korrekt och att bedöma förvaltningen och övervakningen av de olika kvotsystemen.

| 3.11 och 3.12 | Tullkvoter förvaltas |
| --- | --- |

3.11 och 3.12

Tullkvoter förvaltas

| — | antingen med hjälp av importlicenser som ger rätt att importera en bestämd mängd produkter med lägre eller ingen tull under en bestämd period, ett system som ger importörerna kommersiell säkerhet, |
| --- | --- |

—

antingen med hjälp av importlicenser som ger rätt att importera en bestämd mängd produkter med lägre eller ingen tull under en bestämd period, ett system som ger importörerna kommersiell säkerhet,

| — | eller med hjälp av ett ”först till kvarn”-system, som ger rätt att importera den mängd produkter som anges på tulldeklarationen med lägre eller ingen tull, förutsatt att importkvoten inte är fulltecknad när deklarationen lämnas in. |
| --- | --- |

—

eller med hjälp av ett ”först till kvarn”-system, som ger rätt att importera den mängd produkter som anges på tulldeklarationen med lägre eller ingen tull, förutsatt att importkvoten inte är fulltecknad när deklarationen lämnas in.

| 3.12 | Kvoterna förvaltas av kommissionen, via behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Importörer ansöker hos de nationella myndigheterna om importlicenser. När kommissionen har bekräftat att en kvot kan tilldelas utfärdar den nationella myndigheten en importlicens som importören skall överlämna till tullmyndigheterna tillsammans med det gods som klareras för import. Tullmyndigheterna ansvarar för att kontrollera att det importerade godset överensstämmer med importlicensen. När hela den kvantitet för vilken importlicensen utfärdades har importerats återlämnas licensen till den myndighet som utfärdade den. De nationella myndigheterna underrättar kommissionen om den faktiska import som ägt rum med kvoter. |
| --- | --- |

3.12

Kvoterna förvaltas av kommissionen, via behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Importörer ansöker hos de nationella myndigheterna om importlicenser. När kommissionen har bekräftat att en kvot kan tilldelas utfärdar den nationella myndigheten en importlicens som importören skall överlämna till tullmyndigheterna tillsammans med det gods som klareras för import. Tullmyndigheterna ansvarar för att kontrollera att det importerade godset överensstämmer med importlicensen. När hela den kvantitet för vilken importlicensen utfärdades har importerats återlämnas licensen till den myndighet som utfärdade den. De nationella myndigheterna underrättar kommissionen om den faktiska import som ägt rum med kvoter.

| 3.13 | Revisionsrätten undersökte förvaltningen av kvoter både vid kommissionen och i sex medlemsstater (Belgien, Frankrike, Tyskland, Spanien, Nederländerna och Förenade kungariket). Granskningen omfattade de viktigaste marknadssektorerna. Revisionsrätten vill uppmärksamma följande frågor som kommissionen behöver åtgärda. |
| --- | --- |

3.13

Revisionsrätten undersökte förvaltningen av kvoter både vid kommissionen och i sex medlemsstater (Belgien, Frankrike, Tyskland, Spanien, Nederländerna och Förenade kungariket). Granskningen omfattade de viktigaste marknadssektorerna. Revisionsrätten vill uppmärksamma följande frågor som kommissionen behöver åtgärda.

| 3.14 | Mängden kvoter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) och olika förfaranden i anslutning till dem är en stor belastning för förvaltningarna både vid kommissionen och i medlemsstaterna och ökar risken för felaktig tillämpning och ineffektivitet. Revisionsrätten uppmanar därför kommissionen att rationalisera och harmonisera ramen för förfarandena i anslutning till kvoterna. |
| --- | --- |

3.14

Mängden kvoter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) och olika förfaranden i anslutning till dem är en stor belastning för förvaltningarna både vid kommissionen och i medlemsstaterna och ökar risken för felaktig tillämpning och ineffektivitet. Revisionsrätten uppmanar därför kommissionen att rationalisera och harmonisera ramen för förfarandena i anslutning till kvoterna.

| 3.14 | Insikten om det problem revisionsrätten tar upp var en av orsakerna till att arbetet med projektet ”AMIS–Quota” inleddes 2002. Projektet bygger på ett centralt och integrerat datasystem med vars hjälp tullkvoter för import av jordbruksprodukter skall förvaltas, utom dem som sköts enligt ”först till kvarn”-systemet. De behöriga nationella myndigheterna kommer att kunna direkt mata in uppgifter om de kvantiteter som omfattas av importlicenser (begärda, utfärdade, använda, icke-använda) i det nyutvecklade datasystemet. AMIS–Quota kommer att minska arbetet med förvaltningen av kvoterna och bidra till styrningen av och insynen i förvaltningsprocessen genom att centralisera alla relevanta uppgifter om förvaltningen av kvoterna. |
| --- | --- |

3.14

Insikten om det problem revisionsrätten tar upp var en av orsakerna till att arbetet med projektet ”AMIS–Quota” inleddes 2002. Projektet bygger på ett centralt och integrerat datasystem med vars hjälp tullkvoter för import av jordbruksprodukter skall förvaltas, utom dem som sköts enligt ”först till kvarn”-systemet. De behöriga nationella myndigheterna kommer att kunna direkt mata in uppgifter om de kvantiteter som omfattas av importlicenser (begärda, utfärdade, använda, icke-använda) i det nyutvecklade datasystemet. AMIS–Quota kommer att minska arbetet med förvaltningen av kvoterna och bidra till styrningen av och insynen i förvaltningsprocessen genom att centralisera alla relevanta uppgifter om förvaltningen av kvoterna.

Kommissionen granskar just nu reglerna och systemen för tullkvoter och import-/exportlicenser i syfte att lägga fram förslag till lämpliga förenklingar. Avsikten är att genomförandet av AMIS–Quota tillsammans med resultaten av förenklingsgranskningen skall kunna ge en positiv lösning på de problem revisionsrätten tar upp.

Beträffande övervakningen kan tilläggas att 64 kvoter för jordbruksprodukter sedan 2001 har förts över till ”först till kvarn”-systemet i syfte att förenkla förvaltningen och därmed också övervakningen.

| 3.15 | Vid sin granskning konstaterade revisionsrätten att systemet för att förse medlemsstater med lämplig och aktuell information om vilka stämplar som används av de myndigheter som har behörighet att utfärda licenser (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) inte har tillämpats korrekt i fyra av de sex medlemsstater som besöktes. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen ser över förfarandena för att informera medlemsstaterna och vidtar lämpliga korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

3.15

Vid sin granskning konstaterade revisionsrätten att systemet för att förse medlemsstater med lämplig och aktuell information om vilka stämplar som används av de myndigheter som har behörighet att utfärda licenser (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) inte har tillämpats korrekt i fyra av de sex medlemsstater som besöktes. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen ser över förfarandena för att informera medlemsstaterna och vidtar lämpliga korrigerande åtgärder.

| 3.15 | Kommissionen överlämnar hela tiden till medlemsstaterna alla tillgängliga uppgifter om de ”licensutfärdande” byråerna och prov på deras officiella stämplar. Det görs via medlemsstaternas företrädare i Förvaltningskommittén för handelsmekanismer. |
| --- | --- |

3.15

Kommissionen överlämnar hela tiden till medlemsstaterna alla tillgängliga uppgifter om de ”licensutfärdande” byråerna och prov på deras officiella stämplar. Det görs via medlemsstaternas företrädare i Förvaltningskommittén för handelsmekanismer.

Kommissionen kommer att påminna medlemsstaterna om att de måste lämna dessa uppgifter vidare till de tullkontor som har ansvar för att kontrollera licenserna.

| 3.16 | För närvarande är det i fråga om vissa kvoter tillåtet för ett stort antal importörer, som alla är knutna till en huvudoperatör, att lämna in egna kvotansökningar för att se till att kvottilldelningen blir så stor som möjligt. Detta orsakar onödigt pappersarbete och förseningar i tillämpningsförfarandena. Revisionsrätten rekommenderar därför att kommissionen utfärdar ytterligare bestämmelser så att detta inte inträffar. |
| --- | --- |

3.16

För närvarande är det i fråga om vissa kvoter tillåtet för ett stort antal importörer, som alla är knutna till en huvudoperatör, att lämna in egna kvotansökningar för att se till att kvottilldelningen blir så stor som möjligt. Detta orsakar onödigt pappersarbete och förseningar i tillämpningsförfarandena. Revisionsrätten rekommenderar därför att kommissionen utfärdar ytterligare bestämmelser så att detta inte inträffar.

| 3.16 | För att motverka detta har kommissionen föreslagit att man skulle förbjuda tillgång till vissa kvoter för kända närstående personer enligt artikel 143 i förordning (EEG) nr 2454/93 (tillämpningsföreskrifter till tullkodexen). Nästan alla medlemsstater gick kraftigt emot förslaget. |
| --- | --- |

3.16

För att motverka detta har kommissionen föreslagit att man skulle förbjuda tillgång till vissa kvoter för kända närstående personer enligt artikel 143 i förordning (EEG) nr 2454/93 (tillämpningsföreskrifter till tullkodexen). Nästan alla medlemsstater gick kraftigt emot förslaget.

Inom nötköttssektorn har kraven (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) på dem som kan ansöka om en kvot skärpts. Importören måste kunna bevisa att hans affärsverksamhet är självständig, och han måste ställa en hög säkerhet som förverkas om han inte kan lägga fram tillräckliga handlingar.

| 3.17 | För de franska departement som ligger utanför Europa (Guadeloupe, Guyana och Martinique) konstaterade revisionsrätten att de franska myndigheterna inte hade begärt någon kvottilldelning av kommissionen när det gällde import av vissa kvoterade produkter. Inte heller lämnade de franska tullmyndigheterna information om importerade kvantiteter till kommissionen. Detta innebär att import kan överstiga tillgängliga kvoter. Revisionsrätten uppmanar kommissionen att undersöka och korrigera dessa brister i förvaltningen av kvoter i de franska departement som ligger utanför Europa. |
| --- | --- |

3.17

För de franska departement som ligger utanför Europa (Guadeloupe, Guyana och Martinique) konstaterade revisionsrätten att de franska myndigheterna inte hade begärt någon kvottilldelning av kommissionen när det gällde import av vissa kvoterade produkter. Inte heller lämnade de franska tullmyndigheterna information om importerade kvantiteter till kommissionen. Detta innebär att import kan överstiga tillgängliga kvoter. Revisionsrätten uppmanar kommissionen att undersöka och korrigera dessa brister i förvaltningen av kvoter i de franska departement som ligger utanför Europa.

| 3.17 | Kommissionen överväger nu vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av de franska myndigheternas utförliga och detaljerade svar på revisionsrättens synpunkter. |
| --- | --- |

3.17

Kommissionen överväger nu vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av de franska myndigheternas utförliga och detaljerade svar på revisionsrättens synpunkter.

| 3.18 | Revisionsrätten har även konstaterat brister i genomförandet av kvotbestämmelserna och i kontrollerna i anslutning till import underställd kvotsystem i flera andra medlemsstater. Revisionsrätten uppmanar kommissionen att följa upp dessa ärenden. |
| --- | --- |

3.18

Revisionsrätten har även konstaterat brister i genomförandet av kvotbestämmelserna och i kontrollerna i anslutning till import underställd kvotsystem i flera andra medlemsstater. Revisionsrätten uppmanar kommissionen att följa upp dessa ärenden.

| 3.18 | Kommissionen fortsätter med uppföljningen av resultaten av dessa konstateranden tillsammans med medlemsstaterna i fråga. Fem av punkterna har lösts på ett tillfredsställande sätt, med finansiella korrigeringar där så har behövts. |
| --- | --- |

3.18

Kommissionen fortsätter med uppföljningen av resultaten av dessa konstateranden tillsammans med medlemsstaterna i fråga. Fem av punkterna har lösts på ett tillfredsställande sätt, med finansiella korrigeringar där så har behövts.

Tullkontroll av import underställd förmånsordningar på handelsområdet

| 3.19 | Gemenskapen deltar i olika former av förmånsordningar på handelsområdet (cirka 40 stycken som berör omkring 150 länder). Förmånsbehandling begärdes för 21 % av värdet av gemenskapens samlade import 2001. Förmånsordningar på handelsområdet baseras på ursprung, vilket innebär att endast varor som har sitt ursprung i länder med förmånsstatus har rätt till förmånsbehandling. |
| --- | --- |

3.19

Gemenskapen deltar i olika former av förmånsordningar på handelsområdet (cirka 40 stycken som berör omkring 150 länder). Förmånsbehandling begärdes för 21 % av värdet av gemenskapens samlade import 2001. Förmånsordningar på handelsområdet baseras på ursprung, vilket innebär att endast varor som har sitt ursprung i länder med förmånsstatus har rätt till förmånsbehandling.

| 3.20 | Ursprungsregler är komplexa, och det är en allmän uppfattning att det är svårt för tullmyndigheterna att kontrollera att ordningarna används enligt anvisningarna. I en grönbok om ursprungsregler i förmånsordningarna som offentliggjordes i december 2003 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) konstaterade kommissionen att bestämmelserna behöver ses över i grunden och inledde en samrådsprocess. |
| --- | --- |

3.20

Ursprungsregler är komplexa, och det är en allmän uppfattning att det är svårt för tullmyndigheterna att kontrollera att ordningarna används enligt anvisningarna. I en grönbok om ursprungsregler i förmånsordningarna som offentliggjordes i december 2003 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) konstaterade kommissionen att bestämmelserna behöver ses över i grunden och inledde en samrådsprocess.

| 3.20 | Samrådsperioden för grönboken om ursprungsreglerna i förmånsordningarna är nu förbi, och kommissionen arbetar med en sammanfattning av de inkomna svaren och riktlinjer för bestämning av förvaltningen och för den administrativa förvaltningen och kontrollen. |
| --- | --- |

3.20

Samrådsperioden för grönboken om ursprungsreglerna i förmånsordningarna är nu förbi, och kommissionen arbetar med en sammanfattning av de inkomna svaren och riktlinjer för bestämning av förvaltningen och för den administrativa förvaltningen och kontrollen.

| 3.21 | Huvudpunkterna i de nuvarande förmånsordningarna är att ursprungsstatusen intygas av de behöriga myndigheterna i det exporterande landet eller (under vissa förutsättningar) av exportören själv, och att det exporterande landet därefter kontrollerar att ursprunget medger förmånsbehandling, på begäran från det importerande landet. |
| --- | --- |

3.21

Huvudpunkterna i de nuvarande förmånsordningarna är att ursprungsstatusen intygas av de behöriga myndigheterna i det exporterande landet eller (under vissa förutsättningar) av exportören själv, och att det exporterande landet därefter kontrollerar att ursprunget medger förmånsbehandling, på begäran från det importerande landet.

| 3.22 | Övervakningen av att förmånsordningarna efterlevs baseras på en fördelning av arbetsuppgifter och på ett ömsesidigt förtroende mellan de olika berörda nationella myndigheterna. I detta sammanhang noterar revisionsrätten att generaldirektören för generaldirektoratet för tull och beskattning i sin förklaring för 2003 reserverade sig för övervakningen av förmånsordningar på handelsområdet, särskilt avseende socker som importerats från Balkanstater, för vilket det aktuella beloppet egna medel i sig inte är väsentligt, men som visar på behovet av effektivt administrativt samarbete mellan berörda myndigheter. |
| --- | --- |

3.22

Övervakningen av att förmånsordningarna efterlevs baseras på en fördelning av arbetsuppgifter och på ett ömsesidigt förtroende mellan de olika berörda nationella myndigheterna. I detta sammanhang noterar revisionsrätten att generaldirektören för generaldirektoratet för tull och beskattning i sin förklaring för 2003 reserverade sig för övervakningen av förmånsordningar på handelsområdet, särskilt avseende socker som importerats från Balkanstater, för vilket det aktuella beloppet egna medel i sig inte är väsentligt, men som visar på behovet av effektivt administrativt samarbete mellan berörda myndigheter.

| 3.22 | Generaldirektörens reservation visar kommissionens medvetenhet om behovet av säkerhet om att de exporterande länderna runt om i världen tillämpar ursprungsreglerna riktigt trots att det inte finns tillräckliga resurser för att övervaka alla länder som har förmånsavtal. |
| --- | --- |

3.22

Generaldirektörens reservation visar kommissionens medvetenhet om behovet av säkerhet om att de exporterande länderna runt om i världen tillämpar ursprungsreglerna riktigt trots att det inte finns tillräckliga resurser för att övervaka alla länder som har förmånsavtal.

Kommissionen har för avsikt att följa upp generaldirektörens reservation ordentligt.

| 3.23 | Det krävs en riktig balans på tre områden, nämligen kriterierna för att erhålla ursprungsstatus och den rättsliga ramen för detta, övervakningen av hur de tillämpas och de förfaranden som införts. Under 2003 inriktade sig revisionsrätten på befintliga system för förmånsimport i de sju medlemsstater som har den största importen (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). I revisionsrättens granskning ingick tullkontroll vid import, användning av efterföljande ansökningar om kontroll och kontrollstrategi på tullområdet. |
| --- | --- |

3.23

Det krävs en riktig balans på tre områden, nämligen kriterierna för att erhålla ursprungsstatus och den rättsliga ramen för detta, övervakningen av hur de tillämpas och de förfaranden som införts. Under 2003 inriktade sig revisionsrätten på befintliga system för förmånsimport i de sju medlemsstater som har den största importen (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). I revisionsrättens granskning ingick tullkontroll vid import, användning av efterföljande ansökningar om kontroll och kontrollstrategi på tullområdet.

Tullkontroll vid import

| 3.24 | Den viktigaste kontrollen vid import är en kontroll av att ursprungsintyget är äkta. I förmånsordningarna anges att exporterande länder skall uppge namn på och adress till de myndigheter som utfärdar intygen och överlämna kopior av de stämplar dessa använder, så att de importerande länderna kan kontrollera intygen. |
| --- | --- |

3.24

Den viktigaste kontrollen vid import är en kontroll av att ursprungsintyget är äkta. I förmånsordningarna anges att exporterande länder skall uppge namn på och adress till de myndigheter som utfärdar intygen och överlämna kopior av de stämplar dessa använder, så att de importerande länderna kan kontrollera intygen.

| 3.25 | I två medlemsstater (Tyskland och Spanien) konstaterades emellertid systematiska problem med kopieringen och distributionen av dessa exempel på stämplar till de lokala tullkontoren. Kopiorna som kom fram till de lokala tullkontoren var försenade eller oläsliga, vilket omöjliggjorde en ordentlig kontroll av intygen. Det finns sålunda risk för att import som inte är stödberättigad godkänns för förmånsbehandling. |
| --- | --- |

3.25

I två medlemsstater (Tyskland och Spanien) konstaterades emellertid systematiska problem med kopieringen och distributionen av dessa exempel på stämplar till de lokala tullkontoren. Kopiorna som kom fram till de lokala tullkontoren var försenade eller oläsliga, vilket omöjliggjorde en ordentlig kontroll av intygen. Det finns sålunda risk för att import som inte är stödberättigad godkänns för förmånsbehandling.

| 3.25 | Kommissionen överlämnar utan dröjsmål till medlemsstaterna fullständiga uppgifter om de behöriga myndigheterna i exportländerna och de stämplar dessa använder genom ett nytt datagränssnitt som kallas ”SMS”. Dessutom har kommissionen nu fått försäkringar från båda medlemsstaterna att man har tagit fram och genomfört lösningar på problemet. Detta kan komma att granskas närmare i framtiden. |
| --- | --- |

3.25

Kommissionen överlämnar utan dröjsmål till medlemsstaterna fullständiga uppgifter om de behöriga myndigheterna i exportländerna och de stämplar dessa använder genom ett nytt datagränssnitt som kallas ”SMS”. Dessutom har kommissionen nu fått försäkringar från båda medlemsstaterna att man har tagit fram och genomfört lösningar på problemet. Detta kan komma att granskas närmare i framtiden.

| 3.26 | Ett stickprov av importdeklarationer för utvalda produkter från vissa tredjeländer undersöktes. Det noterades att samtliga ursprungsintyg från vissa länder i stickprovet hade utfärdats i efterhand, det vill säga efter det att varorna hade lämnat det exporterande landet. Detta bör endast inträffa i undantagsfall (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) eftersom det innebär att myndigheterna i det exporterande landet saknat möjlighet att kontrollera varorna innan de skickades iväg. Medlemsstaternas tullmyndigheter hade emellertid inte begärt någon efterföljande kontroll av något av dessa intyg. |
| --- | --- |

3.26

Ett stickprov av importdeklarationer för utvalda produkter från vissa tredjeländer undersöktes. Det noterades att samtliga ursprungsintyg från vissa länder i stickprovet hade utfärdats i efterhand, det vill säga efter det att varorna hade lämnat det exporterande landet. Detta bör endast inträffa i undantagsfall (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) eftersom det innebär att myndigheterna i det exporterande landet saknat möjlighet att kontrollera varorna innan de skickades iväg. Medlemsstaternas tullmyndigheter hade emellertid inte begärt någon efterföljande kontroll av något av dessa intyg.

| 3.26 | Kommissionen kommer att granska det förhållande revisionsrätten tar upp och vidta åtgärder där så behövs. |
| --- | --- |

3.26

Kommissionen kommer att granska det förhållande revisionsrätten tar upp och vidta åtgärder där så behövs.

Efterföljande kontroll

| 3.27 | I förmånsordningarna anges att efterföljande kontroll av ursprungsintyg och fakturadeklarationer skall genomföras som ”stickprovskontroll” eller när tullmyndigheterna hyser ”rimligt tvivel” om dokumentens äkthet (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Utredningar om ursprungsintygs äkthet är beroende av att de utfärdande myndigheterna samarbetar effektivt. |
| --- | --- |

3.27

I förmånsordningarna anges att efterföljande kontroll av ursprungsintyg och fakturadeklarationer skall genomföras som ”stickprovskontroll” eller när tullmyndigheterna hyser ”rimligt tvivel” om dokumentens äkthet (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Utredningar om ursprungsintygs äkthet är beroende av att de utfärdande myndigheterna samarbetar effektivt.

| 3.28 | I de fall som valdes ut av tullen genom stickprov var antalet ansökningar om efterföljande kontroll som inte besvarades av tredjeländer med förmånsstatus mycket högt jämfört med antalet fall där det fanns rimligt tvivel. Exempelvis besvarades i en medlemsstat (Belgien) endast 40 % av ansökningarna om slumpvis efterföljande kontroll inom den föreskrivna tidsgränsen på sex månader. Enligt gällande bestämmelser betyder ”inget svar” i fråga om en begäran som valts ut för stickprovskontroll att godset behåller sin förmånsstatus, och konsekvensen kan bli att det felaktigt beviljas förmånsbehandling. Å andra sidan noterades att två medlemsstater (Spanien och Förenade kungariket) betraktade all efterföljande kontroll som fall där ”rimligt tvivel” förelåg och drog tillbaka förmånsbehandlingen om det inte lämnades något svar. |
| --- | --- |

3.28

I de fall som valdes ut av tullen genom stickprov var antalet ansökningar om efterföljande kontroll som inte besvarades av tredjeländer med förmånsstatus mycket högt jämfört med antalet fall där det fanns rimligt tvivel. Exempelvis besvarades i en medlemsstat (Belgien) endast 40 % av ansökningarna om slumpvis efterföljande kontroll inom den föreskrivna tidsgränsen på sex månader. Enligt gällande bestämmelser betyder ”inget svar” i fråga om en begäran som valts ut för stickprovskontroll att godset behåller sin förmånsstatus, och konsekvensen kan bli att det felaktigt beviljas förmånsbehandling. Å andra sidan noterades att två medlemsstater (Spanien och Förenade kungariket) betraktade all efterföljande kontroll som fall där ”rimligt tvivel” förelåg och drog tillbaka förmånsbehandlingen om det inte lämnades något svar.

| 3.28 | Det är viktigt att skilja mellan de olika syftena med de båda metoderna att välja ut intyg för efterhandskontroll från det utfärdande landets sida. Kriteriet ”rimligt tvivel” bör användas när tullmyndigheterna hyser tvivel om äktheten hos ett intyg men inte tillräcklig grund för att omedelbart vägra förmånsbehandling. När man i sådana fall inte får något svar eller inte får ett tillfredsställande svar inom en viss tid är det motiverat att begära betalning av den fulla tullsatsen. Stickprovskontroller av slumpvis utvalda intyg ger bara en indikation på hur pålitligt systemet är som helhet. Om det utfärdande landet i ett sådant fall inte svarar omedelbart, är det inte tillräcklig grund för att ålägga importören att betala den högre tullsatsen. Kommissionen är emellertid medveten om att det kan motverka sitt syfte att alltför ofta begära att ursprungslandet kontrollerar slumpvis utvalda intyg. Behovet av sådana kontroller kommer att granskas när kommissionens avdelningar diskuterar vilka åtgärder som skall vidtas med anledning av grönboken. |
| --- | --- |

3.28

Det är viktigt att skilja mellan de olika syftena med de båda metoderna att välja ut intyg för efterhandskontroll från det utfärdande landets sida. Kriteriet ”rimligt tvivel” bör användas när tullmyndigheterna hyser tvivel om äktheten hos ett intyg men inte tillräcklig grund för att omedelbart vägra förmånsbehandling. När man i sådana fall inte får något svar eller inte får ett tillfredsställande svar inom en viss tid är det motiverat att begära betalning av den fulla tullsatsen. Stickprovskontroller av slumpvis utvalda intyg ger bara en indikation på hur pålitligt systemet är som helhet. Om det utfärdande landet i ett sådant fall inte svarar omedelbart, är det inte tillräcklig grund för att ålägga importören att betala den högre tullsatsen. Kommissionen är emellertid medveten om att det kan motverka sitt syfte att alltför ofta begära att ursprungslandet kontrollerar slumpvis utvalda intyg. Behovet av sådana kontroller kommer att granskas när kommissionens avdelningar diskuterar vilka åtgärder som skall vidtas med anledning av grönboken.

Under de inspektioner av traditionella egna medel som har gjorts de senaste åren har kommissionen vakat över att kontrollerna på grund av rimligt tvivel väljs ut på rätt sätt och följs upp snabbt. Kommissionen noterar att revisionsrättens granskning av detta område tycks visa att det arbetet i stort sett har varit framgångsrikt. Spanien och Förenade kungariket har försäkrat att det nu finns rutiner för att ansöka om kontroller av slumpvis utvalda fall, och Belgien kommer att uppmanas att åtgärda den höga andelen obesvarade ansökningar som revisionsrätten tar upp.

Tullens kontrollstrategi

| 3.29 | I takt med att medlemsstaterna successivt inför papperslösa system för tullbehandling överförs kontrollen av ursprungsintyg från importstadiet till efter det att importen har skett (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Denna minskning av kontrollerna vid importillfället i medlemsstaterna uppvägs till största delen av kontroller i efterhand. En ökning av de efterföljande kontrollerna av ursprungsintyg skulle emellertid också till viss del kunna kompensera för förändringen. Det påträffades inga bevis för att det hade skett någon sådan ökning. Till exempel var andelen efterföljande kontroller av förmånsimport lägre än 1 % i två besökta medlemsstater (Belgien och Spanien). |
| --- | --- |

3.29

I takt med att medlemsstaterna successivt inför papperslösa system för tullbehandling överförs kontrollen av ursprungsintyg från importstadiet till efter det att importen har skett (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Denna minskning av kontrollerna vid importillfället i medlemsstaterna uppvägs till största delen av kontroller i efterhand. En ökning av de efterföljande kontrollerna av ursprungsintyg skulle emellertid också till viss del kunna kompensera för förändringen. Det påträffades inga bevis för att det hade skett någon sådan ökning. Till exempel var andelen efterföljande kontroller av förmånsimport lägre än 1 % i två besökta medlemsstater (Belgien och Spanien).

| 3.29 | Som revisionsrätten själv påpekar i punkt 3.10, kräver gemenskapslagstiftningen sällan en viss omfattning av tullkontrollerna. I den andan har man inte föreskrivit några nivåer för kontrollerna. Metoden med kontroll utförd av tredje land är bara ett av de verktyg medlemsstaterna har för att uppfylla sin skyldighet att se till att lagstiftningen tillämpas riktigt. |
| --- | --- |

3.29

Som revisionsrätten själv påpekar i punkt 3.10, kräver gemenskapslagstiftningen sällan en viss omfattning av tullkontrollerna. I den andan har man inte föreskrivit några nivåer för kontrollerna. Metoden med kontroll utförd av tredje land är bara ett av de verktyg medlemsstaterna har för att uppfylla sin skyldighet att se till att lagstiftningen tillämpas riktigt.

| 3.30 | När kontroller efter det att importen skett visar att importen inte var berättigad till förmånsbehandling, kan en importör som har ursprungsintyg och kan visa att han handlat i god tro befrias från den tull som egentligen skulle ha betalats. Detta är inte möjligt när fakturadeklarationer (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) används som ursprungsbevis, eftersom dessa lägger ansvaret på exportören snarare än på de nationella myndigheterna. En ökad användning av fakturadeklarationer som dokumentation för att intyga ursprung skulle alltså innebära fördelar när det gäller egna medel, och revisionsrätten noterar att detta finns med bland förslagen i kommissionens grönbok som nämndes tidigare. |
| --- | --- |

3.30

När kontroller efter det att importen skett visar att importen inte var berättigad till förmånsbehandling, kan en importör som har ursprungsintyg och kan visa att han handlat i god tro befrias från den tull som egentligen skulle ha betalats. Detta är inte möjligt när fakturadeklarationer (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) används som ursprungsbevis, eftersom dessa lägger ansvaret på exportören snarare än på de nationella myndigheterna. En ökad användning av fakturadeklarationer som dokumentation för att intyga ursprung skulle alltså innebära fördelar när det gäller egna medel, och revisionsrätten noterar att detta finns med bland förslagen i kommissionens grönbok som nämndes tidigare.

| 3.30 | Som redan påpekats i svaret till punkt 3.20 överväger kommissionen nu hur grönboken skall följas upp. |
| --- | --- |

3.30

Som redan påpekats i svaret till punkt 3.20 överväger kommissionen nu hur grönboken skall följas upp.

Tullens övervakning av ankommande varor till hamnar

| 3.31 | Revisionsrätten granskade tullklareringen i utvalda hamnar i tio medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) där de uppburna importtullarna utgör ett stort inkomstflöde som på nationell nivå motsvarar mellan 10 % och 50 % av den sammanlagt uppburna tullen. Granskningen koncentrerades på en utvärdering av tullens förfaranden för kontroll och övervakning som skall se till att alla varor deklareras på vederbörligt sätt och i rätt tid, och att importtullarna fastställs korrekt. |
| --- | --- |

3.31

Revisionsrätten granskade tullklareringen i utvalda hamnar i tio medlemsstater (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) där de uppburna importtullarna utgör ett stort inkomstflöde som på nationell nivå motsvarar mellan 10 % och 50 % av den sammanlagt uppburna tullen. Granskningen koncentrerades på en utvärdering av tullens förfaranden för kontroll och övervakning som skall se till att alla varor deklareras på vederbörligt sätt och i rätt tid, och att importtullarna fastställs korrekt.

| 3.32 | Med undantag för bristerna i Antwerpen (Belgien), som beskrivs i nästa punkt, konstaterades att det i allmänhet fanns tillfredsställande förfaranden för att se till att ankommande gods deklarerades på vederbörligt sätt och att importtull som skulle betalas fastställdes korrekt. |
| --- | --- |

3.32

Med undantag för bristerna i Antwerpen (Belgien), som beskrivs i nästa punkt, konstaterades att det i allmänhet fanns tillfredsställande förfaranden för att se till att ankommande gods deklarerades på vederbörligt sätt och att importtull som skulle betalas fastställdes korrekt.

| 3.33 | I Antwerpen uppvisades inte ett stort antal av de containrar som tullen hade valt ut för avsökning med röntgen. Under en flera månader lång period ökade antalet ej uppvisade containrar, och nådde under augusti månad 2003 en nivå på 16 % (197 av sammanlagt 1 251 utvalda containrar). Sådana försök att undgå tullkontroll är en allvarlig försämring av tullens övervakning. I allmänhet leder sådan underlåtenhet att förete varor endast till böter på 125 eller 250 euro. Det konstaterades också att i Antwerpen nåddes en andel på under 50 % för 16 av de 36 målen i kontrollplanen. |
| --- | --- |

3.33

I Antwerpen uppvisades inte ett stort antal av de containrar som tullen hade valt ut för avsökning med röntgen. Under en flera månader lång period ökade antalet ej uppvisade containrar, och nådde under augusti månad 2003 en nivå på 16 % (197 av sammanlagt 1 251 utvalda containrar). Sådana försök att undgå tullkontroll är en allvarlig försämring av tullens övervakning. I allmänhet leder sådan underlåtenhet att förete varor endast till böter på 125 eller 250 euro. Det konstaterades också att i Antwerpen nåddes en andel på under 50 % för 16 av de 36 målen i kontrollplanen.

| 3.33 | Så snart kommissionen har haft tillfälle att gå igenom de belgiska myndigheternas kommentarer kommer nödvändiga åtgärder att vidtas. |
| --- | --- |

3.33

Så snart kommissionen har haft tillfälle att gå igenom de belgiska myndigheternas kommentarer kommer nödvändiga åtgärder att vidtas.

Tidsgränser för tillfällig förvaring

| 3.34 | Varor som ankommer med båt kan placeras i avskild tillfällig förvaring under högst 45 dagar innan de övergår till behandling eller användning som godkänts av tullen. Revisionsrätten noterade att det var stor skillnad mellan olika medlemsstaters praxis beträffande denna tidsgräns. I Portugal tillämpas tidsgränsen strikt, med böter i form av 5 % av tullvärdet om den överskrids. I flera andra medlemsstater är emellertid tullens kontroll av tidsgränsen ringa, och i till exempel Hamburg (Tyskland) gjordes ingen förteckning över ärenden som överskred 45–dagarsgränsen. I Helsingfors (Finland) fanns det över ett år gamla sändningar som fortfarande låg kvar i tillfällig förvaring, och de lokala instruktionerna om bestämmelsen behövde uppdateras. |
| --- | --- |

3.34

Varor som ankommer med båt kan placeras i avskild tillfällig förvaring under högst 45 dagar innan de övergår till behandling eller användning som godkänts av tullen. Revisionsrätten noterade att det var stor skillnad mellan olika medlemsstaters praxis beträffande denna tidsgräns. I Portugal tillämpas tidsgränsen strikt, med böter i form av 5 % av tullvärdet om den överskrids. I flera andra medlemsstater är emellertid tullens kontroll av tidsgränsen ringa, och i till exempel Hamburg (Tyskland) gjordes ingen förteckning över ärenden som överskred 45–dagarsgränsen. I Helsingfors (Finland) fanns det över ett år gamla sändningar som fortfarande låg kvar i tillfällig förvaring, och de lokala instruktionerna om bestämmelsen behövde uppdateras.

| 3.34 | Kommissionen ämnar följa upp revisionsrättens iakttagelser i Tyskland och Finland, och kommer att använda iakttagelserna från två platser i Portugal i skriftväxlingen med de portugisiska myndigheterna om de felaktigheter i kontrollen av tillfällig förvaring som kommissionen har funnit vid inspektioner av andra hamnar. |
| --- | --- |

3.34

Kommissionen ämnar följa upp revisionsrättens iakttagelser i Tyskland och Finland, och kommer att använda iakttagelserna från två platser i Portugal i skriftväxlingen med de portugisiska myndigheterna om de felaktigheter i kontrollen av tillfällig förvaring som kommissionen har funnit vid inspektioner av andra hamnar.

Resultat av kontroller av tulldeklarationer och nationella redovisningssystem

| 3.35 | Såsom nämnts ovan (se punkt 3.5.b) har revisionsrätten undersökt redovisningen av tradionella egna medel vid kommissionen och i medlemsstaterna, samt analyserat flödet av tullar. Inga större problem påträffades när det gällde att för kommissionen redovisa och ställa till förfogande huvuddelen av importtullar genom A–räkenskaperna. Nedanstående iakttagelser gjordes emellertid i fråga om B–räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.35

Såsom nämnts ovan (se punkt 3.5.b) har revisionsrätten undersökt redovisningen av tradionella egna medel vid kommissionen och i medlemsstaterna, samt analyserat flödet av tullar. Inga större problem påträffades när det gällde att för kommissionen redovisa och ställa till förfogande huvuddelen av importtullar genom A–räkenskaperna. Nedanstående iakttagelser gjordes emellertid i fråga om B–räkenskaperna.

Fastställda belopp som ännu inte ställts till kommissionens förfogande (B–räkenskaper)

| 3.36 | Fastställda fordringar för vilka det inte krävts säkerhet, och fordringar som det rests invändningar mot och som kan komma att ändras, behöver inte ställas till kommissionens förfogande om medlemsstaterna i stället redovisar dem i särskilda räkenskaper (B–räkenskaperna). Varje medlemsstat överlämnar en kvartalsrapport om sina B–räkenskaper till kommissionen. Saldona tas upp i gemenskapernas balansräkning under ”Fordringar på medlemsstatern”. |
| --- | --- |

3.36

Fastställda fordringar för vilka det inte krävts säkerhet, och fordringar som det rests invändningar mot och som kan komma att ändras, behöver inte ställas till kommissionens förfogande om medlemsstaterna i stället redovisar dem i särskilda räkenskaper (B–räkenskaperna). Varje medlemsstat överlämnar en kvartalsrapport om sina B–räkenskaper till kommissionen. Saldona tas upp i gemenskapernas balansräkning under ”Fordringar på medlemsstatern”.

| 3.37 | Den 31 december 2003 var bruttosaldot för B–räkenskaperna som redovisades i kommissionens räkenskaper, det vill säga 2 364,3 miljoner euro, 1,9 % högre än motsvarande belopp den 31 december 2002 (2 321,2 miljoner euro) (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). |
| --- | --- |

3.37

Den 31 december 2003 var bruttosaldot för B–räkenskaperna som redovisades i kommissionens räkenskaper, det vill säga 2 364,3 miljoner euro, 1,9 % högre än motsvarande belopp den 31 december 2002 (2 321,2 miljoner euro) (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35).

| 3.38 | I B–räkenskapernas saldo ingår några mycket gamla poster, och det är mycket tveksamt om de någonsin kommer att uppbäras i sin helhet. I punkt 1.19 i årsrapporten för 2000 kommenterade revisionsrätten att det inte är meningsfullt att fortsätta att behålla poster i B–räkenskaperna när det knappast är troligt att de kommer att uppbäras. Följaktligen välkomnade revisionsrätten i sitt yttrande nr 7/2003 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) ett förslag från kommissionen (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) med ändringar till förordningen, inbegripet ett krav på att medlemsstaterna skriver av belopp för traditionella egna medel som inte uppburits inom en given tidsfrist (fem år) efter det datum då betalningskravet slutligen blev verkställbart. Tills denna ändring antagits kommer B–räkenskapernas saldo att innehålla en allt större summa bestående av belopp som kanske aldrig kommer att uppbäras. |
| --- | --- |

3.38

I B–räkenskapernas saldo ingår några mycket gamla poster, och det är mycket tveksamt om de någonsin kommer att uppbäras i sin helhet. I punkt 1.19 i årsrapporten för 2000 kommenterade revisionsrätten att det inte är meningsfullt att fortsätta att behålla poster i B–räkenskaperna när det knappast är troligt att de kommer att uppbäras. Följaktligen välkomnade revisionsrätten i sitt yttrande nr 7/2003 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) ett förslag från kommissionen (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) med ändringar till förordningen, inbegripet ett krav på att medlemsstaterna skriver av belopp för traditionella egna medel som inte uppburits inom en given tidsfrist (fem år) efter det datum då betalningskravet slutligen blev verkställbart. Tills denna ändring antagits kommer B–räkenskapernas saldo att innehålla en allt större summa bestående av belopp som kanske aldrig kommer att uppbäras.

| 3.38 | Kommissionen förväntar sig att en ändring av förordningen, med en uttrycklig tidsfrist, kommer att antas av rådet andra halvåret 2004. |
| --- | --- |

3.38

Kommissionen förväntar sig att en ändring av förordningen, med en uttrycklig tidsfrist, kommer att antas av rådet andra halvåret 2004.

| 3.39 | För att ta hänsyn till detta problem har kommissionen gjort en nedskrivning i sin balansräkning med 1 043,9 miljoner euro vilket minskar nettosaldot för B–räkenskaperna med 58,9 % till 729,3 miljoner euro. Revisionsrätten har undersökt den metod som använts för att beräkna korrigeringen och finner den vara rimlig med tanke på omständigheterna. |
| --- | --- |

3.39

För att ta hänsyn till detta problem har kommissionen gjort en nedskrivning i sin balansräkning med 1 043,9 miljoner euro vilket minskar nettosaldot för B–räkenskaperna med 58,9 % till 729,3 miljoner euro. Revisionsrätten har undersökt den metod som använts för att beräkna korrigeringen och finner den vara rimlig med tanke på omständigheterna.

| 3.40 | Liksom tidigare år (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) påträffade både revisionsrätten och kommissionen vid sina inspektioner (se punkt 3.9) systematiska problem med B–räkenskaperna, däribland förseningar i införandet, felaktiga poster, utelämnanden och felaktiga återföringar, i flera medlemsstater (Belgien, Tyskland, Grekland, Portugal, Finland och Förenade kungariket). Tyskland strök poster på sammanlagt 40,1 miljoner euro från sina B–räkenskaper, men man har ännu inte lämnat en fullständig förklaring till denna minskning. Vidare noterades anomalier i rapporteringen av B–räkenskapssaldon till kommissionen (Belgien, Italien och Sverige). |
| --- | --- |

3.40

Liksom tidigare år (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) påträffade både revisionsrätten och kommissionen vid sina inspektioner (se punkt 3.9) systematiska problem med B–räkenskaperna, däribland förseningar i införandet, felaktiga poster, utelämnanden och felaktiga återföringar, i flera medlemsstater (Belgien, Tyskland, Grekland, Portugal, Finland och Förenade kungariket). Tyskland strök poster på sammanlagt 40,1 miljoner euro från sina B–räkenskaper, men man har ännu inte lämnat en fullständig förklaring till denna minskning. Vidare noterades anomalier i rapporteringen av B–räkenskapssaldon till kommissionen (Belgien, Italien och Sverige).

| 3.40 | Som revisionsrätten noterar fortsätter kommissionen att granska medlemsstaternas förvaltning av B–räkenskaperna och att begära rättelse när så behövs. Som framgår av svaret till punkt 3.38 lägger kommissionen också fram förslag till ändringar i lagstiftningen om B–räkenskapernas funktion för att göra dem mer exakta och pålitliga. |
| --- | --- |

3.40

Som revisionsrätten noterar fortsätter kommissionen att granska medlemsstaternas förvaltning av B–räkenskaperna och att begära rättelse när så behövs. Som framgår av svaret till punkt 3.38 lägger kommissionen också fram förslag till ändringar i lagstiftningen om B–räkenskapernas funktion för att göra dem mer exakta och pålitliga.

Arbete som utförts av andra revisorer

| 3.41 | Att i förekommande fall använda arbete som utförts av andra revisorer för att erhålla information för revisionsrättens eget granskningsarbete och egna slutsatser är ett värdefullt stöd för bedömningen i anslutning till revisionsförklaringen. Vid granskningen av tullkontroll i hamnar (se punkterna 3.31–3.34) bedrevs konkret samarbete med den tyska federala revisionsrätten (Bundesrechnungshof). Man antog en gemensam granskningsmetod med samma frågeformulär, och revisionsrätten har beaktat resultaten, som bekräftades av de verifierande underlag som ställdes till förfogande. I flera medlemsstater (Danmark, Grekland, Spanien, Italien, Nederländerna och Finland) har granskningsdokumentation om ärenden med anknytning till revisionsförklaringen ställts till revisionsrättens förfogande och använts för detta ändamål. I ett antal medlemsstater är emellertid dokumentation av arbete som utförts av gransknings– och inspektionsorgan som handlägger tullärenden inte tillgänglig för revisionsrätten av principella skäl. |
| --- | --- |

3.41

Att i förekommande fall använda arbete som utförts av andra revisorer för att erhålla information för revisionsrättens eget granskningsarbete och egna slutsatser är ett värdefullt stöd för bedömningen i anslutning till revisionsförklaringen. Vid granskningen av tullkontroll i hamnar (se punkterna 3.31–3.34) bedrevs konkret samarbete med den tyska federala revisionsrätten (Bundesrechnungshof). Man antog en gemensam granskningsmetod med samma frågeformulär, och revisionsrätten har beaktat resultaten, som bekräftades av de verifierande underlag som ställdes till förfogande. I flera medlemsstater (Danmark, Grekland, Spanien, Italien, Nederländerna och Finland) har granskningsdokumentation om ärenden med anknytning till revisionsförklaringen ställts till revisionsrättens förfogande och använts för detta ändamål. I ett antal medlemsstater är emellertid dokumentation av arbete som utförts av gransknings– och inspektionsorgan som handlägger tullärenden inte tillgänglig för revisionsrätten av principella skäl.

Egna medel från moms och BNI

Inledning

| 3.42 | Till skillnad från EU:s inkomster från traditionella egna medel återspeglar de egna medlen från moms och BNI makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter inte kan kontrolleras direkt. Utgångspunkten för granskningen av moms och BNI är därför kommissionens mottagande av medlemsstaternas makroekonomiska aggregat (antingen prognoser eller faktiska siffror). Syftet är att bedöma kommissionens system för behandling av uppgifterna innan de till sist förs in i de slutliga räkenskaperna. Specifika aspekter av den underliggande statistiken om egna medel från moms och BNI kan emellertid bli föremål för separata granskningar av revisionsrätten, såsom årets granskning som gällde korrigeringar och kompensationer i medlemsstaternas momsöversikter. |
| --- | --- |

3.42

Till skillnad från EU:s inkomster från traditionella egna medel återspeglar de egna medlen från moms och BNI makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter inte kan kontrolleras direkt. Utgångspunkten för granskningen av moms och BNI är därför kommissionens mottagande av medlemsstaternas makroekonomiska aggregat (antingen prognoser eller faktiska siffror). Syftet är att bedöma kommissionens system för behandling av uppgifterna innan de till sist förs in i de slutliga räkenskaperna. Specifika aspekter av den underliggande statistiken om egna medel från moms och BNI kan emellertid bli föremål för separata granskningar av revisionsrätten, såsom årets granskning som gällde korrigeringar och kompensationer i medlemsstaternas momsöversikter.

| 3.43 | Revisionsrättens granskning av egna medel från moms och BNI omfattade sålunda system för övervakning och kontroll, korrigeringar och kompensationer i medlemsstaternas momsöversikter samt upprättandet och och genomförandet av budgeten på följande områden: |
| --- | --- |

3.43

Revisionsrättens granskning av egna medel från moms och BNI omfattade sålunda system för övervakning och kontroll, korrigeringar och kompensationer i medlemsstaternas momsöversikter samt upprättandet och och genomförandet av budgeten på följande områden:

| — | Medlemsstaternas månatliga inbetalningar. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas månatliga inbetalningar.

| — | Saldon och justeringar av saldon med avseende på föregående år. |
| --- | --- |

—

Saldon och justeringar av saldon med avseende på föregående år.

| — | Beräkningen av korrigeringen för Förenade kungariket och finansieringen av den 2003 samt slutberäkningen och finansieringen av den för 1999. |
| --- | --- |

—

Beräkningen av korrigeringen för Förenade kungariket och finansieringen av den 2003 samt slutberäkningen och finansieringen av den för 1999.

| — | Återbetalningar till medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Återbetalningar till medlemsstater.

Utvärdering av system för övervakning och kontroll

Kommissionens system för övervakning och kontroll

| 3.44 | Kommissionens kontrollverksamhet (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) som genomförs i samarbete med medlemsstaterna är en viktig del av kontrollsystemet för egna medel från moms och BNI. Revisionsrätten har granskat det arbete som utförs av de avdelningar som genomför dessa kontroller. |
| --- | --- |

3.44

Kommissionens kontrollverksamhet (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) som genomförs i samarbete med medlemsstaterna är en viktig del av kontrollsystemet för egna medel från moms och BNI. Revisionsrätten har granskat det arbete som utförs av de avdelningar som genomför dessa kontroller.

| 3.45 | När det gäller egna medel från moms ledde kommissionens inspektioner på plats under budgetåret 2003 till nio nya reservationer (se punkt 3.56) avseende specifika delar av medlemsstaternas momsöversikter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Man lyckades minska antalet reservationer (tjugo återtogs under året), men det återstod 74 i slutet av 2003 (se även punkt 3.57) (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). |
| --- | --- |

3.45

När det gäller egna medel från moms ledde kommissionens inspektioner på plats under budgetåret 2003 till nio nya reservationer (se punkt 3.56) avseende specifika delar av medlemsstaternas momsöversikter (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). Man lyckades minska antalet reservationer (tjugo återtogs under året), men det återstod 74 i slutet av 2003 (se även punkt 3.57) (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35).

| 3.45 | Kommissionen beslöt nyligen att dela upp en del reservationer i flera, där det verkar troligt att man på det sättet kan lösa enskilda delar av komplicerade problem en i taget. Där det har skett minskar det absoluta antalet reservationer långsammare, även om de verkliga problem som kvarstår är färre. |
| --- | --- |

3.45

Kommissionen beslöt nyligen att dela upp en del reservationer i flera, där det verkar troligt att man på det sättet kan lösa enskilda delar av komplicerade problem en i taget. Där det har skett minskar det absoluta antalet reservationer långsammare, även om de verkliga problem som kvarstår är färre.

| 3.46 | Förberedelserna inför och rapporteringen om dessa kontroller, som inriktades på medlemsstaternas momsöversikter, liksom uppföljningen av granskningsiakttagelser, är av god kvalitet. Revisionsrätten konstaterar emellertid att inspektionerna skulle kunna bli ännu mer ändamålsenliga om det fanns tydliga regler och förfaranden för momsöversikterna, och om det fastställdes en tydlig policy för kommissionens förvaltning av reservationer (se punkt 3.57). |
| --- | --- |

3.46

Förberedelserna inför och rapporteringen om dessa kontroller, som inriktades på medlemsstaternas momsöversikter, liksom uppföljningen av granskningsiakttagelser, är av god kvalitet. Revisionsrätten konstaterar emellertid att inspektionerna skulle kunna bli ännu mer ändamålsenliga om det fanns tydliga regler och förfaranden för momsöversikterna, och om det fastställdes en tydlig policy för kommissionens förvaltning av reservationer (se punkt 3.57).

| 3.46 | Den nuvarande lagstiftningen tillåter variationer medlemsstaterna emellan, och kommissionen måste under sina kontroller ta hänsyn till dem. Det hindrar inte att kommissionen ämnar fortsätta att uppmuntra medlemsstaternas förvaltningar att lägga fram sina uppgifter på ett klart, lättförståeligt, exakt och mer enhetligt sätt. Se också svaret till punkt 3.57 om politiken i fråga om reservationer. |
| --- | --- |

3.46

Den nuvarande lagstiftningen tillåter variationer medlemsstaterna emellan, och kommissionen måste under sina kontroller ta hänsyn till dem. Det hindrar inte att kommissionen ämnar fortsätta att uppmuntra medlemsstaternas förvaltningar att lägga fram sina uppgifter på ett klart, lättförståeligt, exakt och mer enhetligt sätt. Se också svaret till punkt 3.57 om politiken i fråga om reservationer.

| 3.47 | När det gäller egna medel från BNI, betonade revisionsrätten i sina iakttagelser i årsrapporten för budgetåret 2002 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) att det exakta innehållet i de kontroller (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) som kommissionen gör av de årliga BNI–enkäterna, förutom den enkla inledande räknekontrollen, var oklart eftersom det saknades specifika riktlinjer för kontrollernas innehåll och omfattning. Till följd av revisionsrättens rekommendation har kommissionen infört särskilda checklistor för kontroll av uppgifter i BNI–enkäter. |
| --- | --- |

3.47

När det gäller egna medel från BNI, betonade revisionsrätten i sina iakttagelser i årsrapporten för budgetåret 2002 (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) att det exakta innehållet i de kontroller (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) som kommissionen gör av de årliga BNI–enkäterna, förutom den enkla inledande räknekontrollen, var oklart eftersom det saknades specifika riktlinjer för kontrollernas innehåll och omfattning. Till följd av revisionsrättens rekommendation har kommissionen infört särskilda checklistor för kontroll av uppgifter i BNI–enkäter.

| 3.48 | Kommissionens direkta kontroll av de underliggande nationella räkenskaper varifrån beloppen som läggs fram i BNI–enkäterna hämtas är emellertid fortfarande begränsad. |
| --- | --- |

3.48

Kommissionens direkta kontroll av de underliggande nationella räkenskaper varifrån beloppen som läggs fram i BNI–enkäterna hämtas är emellertid fortfarande begränsad.

| 3.48 | Granskningen av nationalräkenskaper utförs med hjälp av en analys av de källor och metoder länderna har använt för sammanställningen av BNI. Kommissionen utför sällan direkta kontroller av uppgifter på det sätt revisionsrätten anger, men undersöker nu möjligheten att i framtiden göra fler direkta kontroller. |
| --- | --- |

3.48

Granskningen av nationalräkenskaper utförs med hjälp av en analys av de källor och metoder länderna har använt för sammanställningen av BNI. Kommissionen utför sällan direkta kontroller av uppgifter på det sätt revisionsrätten anger, men undersöker nu möjligheten att i framtiden göra fler direkta kontroller.

Förseningar när det gäller betalningar och inlämning av uppgifter om egna medel från moms och BNI

| 3.49 | Portugal och Sverige var sena med inbetalningen av sina belopp till egna medel från moms och BNI som förföll den första arbetsdagen i december 2003. Portugal betalade sitt utestående belopp på 113 miljoner euro den 2 januari 2004. Sverige betalade sitt utestående belopp i två omgångar: 715,2 miljoner SEK (79,1 miljoner euro) den 19 december 2003 och 2 546,2 miljoner SEK (280,5 miljoner euro) den 2 januari 2004. Kommissionen begärde i samtliga fall dröjsmålsränta som Portugal och Sverige betalade i tid. |
| --- | --- |

3.49

Portugal och Sverige var sena med inbetalningen av sina belopp till egna medel från moms och BNI som förföll den första arbetsdagen i december 2003. Portugal betalade sitt utestående belopp på 113 miljoner euro den 2 januari 2004. Sverige betalade sitt utestående belopp i två omgångar: 715,2 miljoner SEK (79,1 miljoner euro) den 19 december 2003 och 2 546,2 miljoner SEK (280,5 miljoner euro) den 2 januari 2004. Kommissionen begärde i samtliga fall dröjsmålsränta som Portugal och Sverige betalade i tid.

| 3.49 | Kommissionen är liksom revisionsrättens bekymrad över dessa försenade betalningar. |
| --- | --- |

3.49

Kommissionen är liksom revisionsrättens bekymrad över dessa försenade betalningar.

Med hjälp av systematisk övervakning och noggrann uppföljning försöker kommissionen se till att medlemsstaterna följer gemenskapens regler för betalningar av egna medel.

| 3.50 | Vidare var allt fler medlemsstater sena med att lämna in sina momsöversikter till kommissionen. Nio medlemsstater höll inte tidsfristen, den 31 juli 2003, för inlämning av momsöversikter för 2002. Sex medlemsstater höll inte heller tidsfristen för inlämnandet av BNI–enkäterna som gick ut den 22 september 2003. Revisionsrätten påpekar att förhållandet att gemenskapens tidsramar inte respekteras skulle kunna hindra kommissionens arbete med att beräkna medlemsstaternas bidrag till egna medel och kommissionens egna inspektioner av moms och BNI. |
| --- | --- |

3.50

Vidare var allt fler medlemsstater sena med att lämna in sina momsöversikter till kommissionen. Nio medlemsstater höll inte tidsfristen, den 31 juli 2003, för inlämning av momsöversikter för 2002. Sex medlemsstater höll inte heller tidsfristen för inlämnandet av BNI–enkäterna som gick ut den 22 september 2003. Revisionsrätten påpekar att förhållandet att gemenskapens tidsramar inte respekteras skulle kunna hindra kommissionens arbete med att beräkna medlemsstaternas bidrag till egna medel och kommissionens egna inspektioner av moms och BNI.

| 3.50 | Enligt kommissionens uppgifter kom sex momsöversikter in före fristens utgång den 31 juli. Två till kom den 1 augusti, och den 31 augusti fattades bara två, även om en medlemsstat bara hade sänt in en sammanfattning. Den näst sista översikten kom den 12 september och den portugisiska den 1 april 2004, sedan ett överträdelseförfarande hade inletts. |
| --- | --- |

3.50

Enligt kommissionens uppgifter kom sex momsöversikter in före fristens utgång den 31 juli. Två till kom den 1 augusti, och den 31 augusti fattades bara två, även om en medlemsstat bara hade sänt in en sammanfattning. Den näst sista översikten kom den 12 september och den portugisiska den 1 april 2004, sedan ett överträdelseförfarande hade inletts.

På senare tid har kommissionen ökat trycket på medlemsstaterna att hålla tidsfristerna, även om kontrollarbetet i praktiken inte har hindrats i någon högre grad av dessa mestadels mindre förseningar.

Resultat av kontroller av korrigeringar och kompensationer av de momsöversikter som tagits fram av medlemsstaterna

| 3.51 | Revisionsrätten har undersökt beräkningen och framläggandet av korrigeringar och kompensationer i de momsöversikter som tagits fram av medlemsstaterna. I likhet med medlemsstaternas uppbörd av moms som revisionsrätten undersökte förra året, är korrigeringar och kompensationer en viktig del i beräkningen av egna medel från moms. Revisionsrätten har även undersökt kommissionens förvaltningsåtgärder när det gäller korrekt tillämpning av lagstiftningen om egna medel från moms. |
| --- | --- |

3.51

Revisionsrätten har undersökt beräkningen och framläggandet av korrigeringar och kompensationer i de momsöversikter som tagits fram av medlemsstaterna. I likhet med medlemsstaternas uppbörd av moms som revisionsrätten undersökte förra året, är korrigeringar och kompensationer en viktig del i beräkningen av egna medel från moms. Revisionsrätten har även undersökt kommissionens förvaltningsåtgärder när det gäller korrekt tillämpning av lagstiftningen om egna medel från moms.

| 3.52 | Medlemsstaterna skall beräkna korrigeringar och kompensationer för att få fram det harmoniserade beräkningsunderlaget för moms utifrån vilket egna medel från moms beräknas, i enlighet med vad som anges i gemenskapslagstiftningen (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). |
| --- | --- |

3.52

Medlemsstaterna skall beräkna korrigeringar och kompensationer för att få fram det harmoniserade beräkningsunderlaget för moms utifrån vilket egna medel från moms beräknas, i enlighet med vad som anges i gemenskapslagstiftningen (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35).

| 3.53 | Betydelsen av korrigeringar och kompensationer för egna medel från moms framgår av deras totala absoluta värde (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) som för budgetåret 2002 uppgick till omkring 245 137 miljoner euro eller 5,85 % av det harmoniserade beräkningsunderlaget för moms. |
| --- | --- |

3.53

Betydelsen av korrigeringar och kompensationer för egna medel från moms framgår av deras totala absoluta värde (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) som för budgetåret 2002 uppgick till omkring 245 137 miljoner euro eller 5,85 % av det harmoniserade beräkningsunderlaget för moms.

Iakttagelser

Framläggande och användning av metoder och uppgifter

| 3.54 | Revisionsrätten har konstaterat att det förekommer skillnader i hur korrigeringar och kompensationer behandlas i de årliga momsöversikter som medlemsstaterna lägger fram. Dessa skillnader kan påverka en harmoniserad och korrekt beräkning av korrigeringar och kompensationer och skulle kunna leda till att medlemsstaterna behandlas olika. Skillnaderna gäller mängden styrkande uppgifter som bifogas beräkningen och hur gamla de uppgifter som används är. Skillnaderna förstärks av att det saknas tydliga regler (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) för hur korrigeringar och kompensationer skall beräknas, hur beräkningar och tillhörande uppgifter skall läggas fram och vilka uppgiftskällor som kan användas. |
| --- | --- |

3.54

Revisionsrätten har konstaterat att det förekommer skillnader i hur korrigeringar och kompensationer behandlas i de årliga momsöversikter som medlemsstaterna lägger fram. Dessa skillnader kan påverka en harmoniserad och korrekt beräkning av korrigeringar och kompensationer och skulle kunna leda till att medlemsstaterna behandlas olika. Skillnaderna gäller mängden styrkande uppgifter som bifogas beräkningen och hur gamla de uppgifter som används är. Skillnaderna förstärks av att det saknas tydliga regler (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) för hur korrigeringar och kompensationer skall beräknas, hur beräkningar och tillhörande uppgifter skall läggas fram och vilka uppgiftskällor som kan användas.

| 3.54 | Korrigeringar och kompensationer görs därför att medlemsstaterna inte tillämpar gemenskapens momsregler på samma sätt. Det krävs en särskild ansträngning från de nationella förvaltningarnas sida om data skall läggas fram på samma klara och konsekventa sätt, särskilt som de kanske inte har samma upplysningar om skatterna och skattebetalarna på grund av olika nationella förhållanden (kulturella faktorer, uppgiftsskyddsregler osv.). Kommissionen fortsätter sina ansträngningar för att exakta, enhetliga metoder och pålitliga och aktuella källor skall användas. |
| --- | --- |

3.54

Korrigeringar och kompensationer görs därför att medlemsstaterna inte tillämpar gemenskapens momsregler på samma sätt. Det krävs en särskild ansträngning från de nationella förvaltningarnas sida om data skall läggas fram på samma klara och konsekventa sätt, särskilt som de kanske inte har samma upplysningar om skatterna och skattebetalarna på grund av olika nationella förhållanden (kulturella faktorer, uppgiftsskyddsregler osv.). Kommissionen fortsätter sina ansträngningar för att exakta, enhetliga metoder och pålitliga och aktuella källor skall användas.

| 3.55 | Även om det är medlemsstaternas ansvar att ta fram korrekt beräknade korrigeringar och kompensationer och att informera kommissionen om vilka metoder de använt vid beräkningarna, förlitar sig medlemsstaterna i hög grad på resultaten av kommissionens inspektionsbesök när det gäller att justera eller uppdatera sina metoder och uppgiftskällor. |
| --- | --- |

3.55

Även om det är medlemsstaternas ansvar att ta fram korrekt beräknade korrigeringar och kompensationer och att informera kommissionen om vilka metoder de använt vid beräkningarna, förlitar sig medlemsstaterna i hög grad på resultaten av kommissionens inspektionsbesök när det gäller att justera eller uppdatera sina metoder och uppgiftskällor.

| 3.55 | Medlemsstaterna ställde en mängd frågor till kommissionen om metoder och källor när momsmedlet infördes, och nya medlemsstater har gjort detsamma när de har trätt in i EU. Efter en inledningsperiod brukar de sluta göra det. Nu är radikala förändringar sällsynta, och kommissionen gläder sig att dess avdelningar hela tiden har diskuterat med medlemsstaterna om alla förändringar, som ofta har gjorts på kommissionens förslag. Kommissionen vill dock påminna medlemsstaterna om att det enligt reglerna är deras skyldighet att på eget initiativ anmäla betydande förändringar och inte bara vänta på att kommissionen skall ta upp frågan. |
| --- | --- |

3.55

Medlemsstaterna ställde en mängd frågor till kommissionen om metoder och källor när momsmedlet infördes, och nya medlemsstater har gjort detsamma när de har trätt in i EU. Efter en inledningsperiod brukar de sluta göra det. Nu är radikala förändringar sällsynta, och kommissionen gläder sig att dess avdelningar hela tiden har diskuterat med medlemsstaterna om alla förändringar, som ofta har gjorts på kommissionens förslag. Kommissionen vill dock påminna medlemsstaterna om att det enligt reglerna är deras skyldighet att på eget initiativ anmäla betydande förändringar och inte bara vänta på att kommissionen skall ta upp frågan.

Förvaltning av reservationer

| 3.56 | Om korrigeringar eller kompensationer inte har beräknats i enlighet med gemenskapslagstiftningen har kommissionen möjlighet att formulera en reservation som gör det möjligt att justera dessa korrigeringar och kompensationer efter det att den lagstadgade tidsfristen löpt ut (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35). |
| --- | --- |

3.56

Om korrigeringar eller kompensationer inte har beräknats i enlighet med gemenskapslagstiftningen har kommissionen möjlighet att formulera en reservation som gör det möjligt att justera dessa korrigeringar och kompensationer efter det att den lagstadgade tidsfristen löpt ut (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35).

| 3.57 | Revisionsrätten har konstaterat inkonsekvenser vid lämnandet och upphävandet av korrigeringar och kompensationer, samt att reservationer kan fortsätta att gälla under lång tid. Detta kan leda till att medlemsstater behandlas olika vilket skulle kunna påverka beräkningsunderlaget för moms. Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att se över och dokumentera sina riktlinjer för förvaltningen av reservationer. |
| --- | --- |

3.57

Revisionsrätten har konstaterat inkonsekvenser vid lämnandet och upphävandet av korrigeringar och kompensationer, samt att reservationer kan fortsätta att gälla under lång tid. Detta kan leda till att medlemsstater behandlas olika vilket skulle kunna påverka beräkningsunderlaget för moms. Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att se över och dokumentera sina riktlinjer för förvaltningen av reservationer.

| 3.57 | Reservationer görs normalt inte när de ekonomiska följderna av en begärd förändring bedöms som försumbara, när en metod har varit accepterad tidigare men behöver ändras, eller när man väntar sig nå fram till ett avtal om ändring av källor och/eller metoder före nästa kontrollbesök, förutsatt att det inte finns någon risk att tidsfristen för momsöversikten löper ut. Reservationen hävs när medlemsstaten har uppfyllt kommissionens krav. När det gäller principfrågor eller tolkningsfrågor har kommissionen uttalat att man ämnar lägga fram ärendet inför EG–domstolen. Kommissionen kan gå med på att se över och dokumentera denna politik. |
| --- | --- |

3.57

Reservationer görs normalt inte när de ekonomiska följderna av en begärd förändring bedöms som försumbara, när en metod har varit accepterad tidigare men behöver ändras, eller när man väntar sig nå fram till ett avtal om ändring av källor och/eller metoder före nästa kontrollbesök, förutsatt att det inte finns någon risk att tidsfristen för momsöversikten löper ut. Reservationen hävs när medlemsstaten har uppfyllt kommissionens krav. När det gäller principfrågor eller tolkningsfrågor har kommissionen uttalat att man ämnar lägga fram ärendet inför EG–domstolen. Kommissionen kan gå med på att se över och dokumentera denna politik.

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

| 3.58 | Revisionsrätten har undersökt generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för Generaldirektoratet för skatter och tullar (se punkt 3.22), Generaldirektoratet för budget och Eurostat. Även om kontrollåtgärder i anslutning till traditionella egna medel och egna medel från moms nämns i verksamhetsrapporten för Generaldirektoratet för budget, görs det ingen särskild hänvisning till kontrollåtgärder i anslutning till egna medel från BNI trots att denna resurs står för hälften av inkomsterna. Den årliga verksamhetsrapporten för Eurostat nämner inte heller kontrollåtgärder avseende de BNI–uppgifter som används av Generaldirektoratet för budget vid beräkningen av egna medel från BNI. |
| --- | --- |

3.58

Revisionsrätten har undersökt generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för Generaldirektoratet för skatter och tullar (se punkt 3.22), Generaldirektoratet för budget och Eurostat. Även om kontrollåtgärder i anslutning till traditionella egna medel och egna medel från moms nämns i verksamhetsrapporten för Generaldirektoratet för budget, görs det ingen särskild hänvisning till kontrollåtgärder i anslutning till egna medel från BNI trots att denna resurs står för hälften av inkomsterna. Den årliga verksamhetsrapporten för Eurostat nämner inte heller kontrollåtgärder avseende de BNI–uppgifter som används av Generaldirektoratet för budget vid beräkningen av egna medel från BNI.

| 3.58 | I de årliga verksamhetsrapporterna beskrivs generaldirektoratens arbete på ett mycket översiktligt sätt, och särskilda åtgärder tas bara upp om de är prioriterade eller gett upphov till särskilda problem. Det är alltså inte förvånande att arbetet med att kontrollera BNI–uppgifter inte uttryckligen nämns i GD Budgets och Eurostats rapporter. Rätt plats att ta upp den verksamheten är deras årliga förvaltningsplaner, där arbetsprogrammet för året slås fast och som med jämna mellanrum kontrolleras och ses över internt. |
| --- | --- |

3.58

I de årliga verksamhetsrapporterna beskrivs generaldirektoratens arbete på ett mycket översiktligt sätt, och särskilda åtgärder tas bara upp om de är prioriterade eller gett upphov till särskilda problem. Det är alltså inte förvånande att arbetet med att kontrollera BNI–uppgifter inte uttryckligen nämns i GD Budgets och Eurostats rapporter. Rätt plats att ta upp den verksamheten är deras årliga förvaltningsplaner, där arbetsprogrammet för året slås fast och som med jämna mellanrum kontrolleras och ses över internt.

Slutsats och rekommendationer

| 3.59 | Med hänsyn till granskningens omfattning (se punkterna 3.5 och 3.6) och med undantag för frågorna rörande B–räkenskaperna som redovisas i punkt 3.40 gav de kontroller och systemanalyser som genomfördes av revisionsrätten ett tillfredsställande övergripande resultat när det gäller tillförlitligheten i de räkenskaper som ligger till grund för redovisningen av traditionella egna medel (se även övervakningssystemen i
  bilagorna 1 och 2
  ). Granskningarna av de system och dithörande transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna har även gett tillfredsställande övergripande resultat när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, men ger upphov till följande rekommendationer angående systemen: |
| --- | --- |

3.59

Med hänsyn till granskningens omfattning (se punkterna 3.5 och 3.6) och med undantag för frågorna rörande B–räkenskaperna som redovisas i punkt 3.40 gav de kontroller och systemanalyser som genomfördes av revisionsrätten ett tillfredsställande övergripande resultat när det gäller tillförlitligheten i de räkenskaper som ligger till grund för redovisningen av traditionella egna medel (se även övervakningssystemen i
  bilagorna 1 och 2
  ). Granskningarna av de system och dithörande transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna har även gett tillfredsställande övergripande resultat när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, men ger upphov till följande rekommendationer angående systemen:

| 3.59 | Som förklarades i svaret till punkt 3.40 arbetar kommissionen för att förbättra medlemsstaternas förvaltning av B–räkenskaperna. Ändringar av reglerna väntas kunna antas i slutet av 2004. |
| --- | --- |

3.59

Som förklarades i svaret till punkt 3.40 arbetar kommissionen för att förbättra medlemsstaternas förvaltning av B–räkenskaperna. Ändringar av reglerna väntas kunna antas i slutet av 2004.

| a) | I fråga om tullkvoter på jordbruksområdet fann revisionsrätten ett antal frågor där kommissionen och medlemsstaterna skulle kunna förbättra kvoternas förvaltning (se punkterna 3.11–3.18). |
| --- | --- |

a)

I fråga om tullkvoter på jordbruksområdet fann revisionsrätten ett antal frågor där kommissionen och medlemsstaterna skulle kunna förbättra kvoternas förvaltning (se punkterna 3.11–3.18).

| a) | Som redan angetts i svaren till punkterna 3.17 och 3.18 kommer kommissionen att göra allt i dess makt för att förbättra situationen. |
| --- | --- |

a)

Som redan angetts i svaren till punkterna 3.17 och 3.18 kommer kommissionen att göra allt i dess makt för att förbättra situationen.

| b) | I fråga om förmånsordningar på handelsområdet (se punkterna 3.19–3.30) konstaterar revisionsrätten att kontrollen av efterlevnad är beroende av samarbete och att många ansökningar om efterföljande kontroll inte besvaras av myndigheterna i tredjeländer med förmånsstatus. Den samrådsprocess som kommissionen inlett måste ta hänsyn till detta problem, och också undersöka begränsningarna hos dokumentbaserade bevissystem, särskilt med tanke på övergången till papperslösa system. |
| --- | --- |

b)

I fråga om förmånsordningar på handelsområdet (se punkterna 3.19–3.30) konstaterar revisionsrätten att kontrollen av efterlevnad är beroende av samarbete och att många ansökningar om efterföljande kontroll inte besvaras av myndigheterna i tredjeländer med förmånsstatus. Den samrådsprocess som kommissionen inlett måste ta hänsyn till detta problem, och också undersöka begränsningarna hos dokumentbaserade bevissystem, särskilt med tanke på övergången till papperslösa system.

| b) | Kommissionens grönbok ger en fullständig genomgång av hela begreppet ”bevis på förmånsursprung” som det nu tillämpas, hur det upprättades och vilka skyldigheter de ekonomiska aktörerna respektive de offentliga myndigheterna har i förvaltningen och kontrollen av det. Att det görs framsteg på det området blir en viktig del av uppföljningen av grönboken, som redan sagts i svaret till punkt 3.20. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens grönbok ger en fullständig genomgång av hela begreppet ”bevis på förmånsursprung” som det nu tillämpas, hur det upprättades och vilka skyldigheter de ekonomiska aktörerna respektive de offentliga myndigheterna har i förvaltningen och kontrollen av det. Att det görs framsteg på det området blir en viktig del av uppföljningen av grönboken, som redan sagts i svaret till punkt 3.20.

| c) | I fråga om hamnar konstaterade revisionsrätten att tullens övervakning i allmänhet var tillfredsställande, med undantag för bristerna i Antwerpen (se punkt 3.33). Det är emellertid möjligt att göra synen på tidsbegränsning av tillfällig förvaring enhetlig (se punkt 3.34). |
| --- | --- |

c)

I fråga om hamnar konstaterade revisionsrätten att tullens övervakning i allmänhet var tillfredsställande, med undantag för bristerna i Antwerpen (se punkt 3.33). Det är emellertid möjligt att göra synen på tidsbegränsning av tillfällig förvaring enhetlig (se punkt 3.34).

| c) | Så snart kommissionen har haft tillfälle att överväga de belgiska myndigheternas synpunkter kommer nödvändiga åtgärder att vidtas beträffande Antwerpen. Kommissionen fortsätter att följa upp frågan hur medlemstaterna sköter tidsgränserna för tillfällig förvaring under inspektionerna av traditionella egna medel. |
| --- | --- |

c)

Så snart kommissionen har haft tillfälle att överväga de belgiska myndigheternas synpunkter kommer nödvändiga åtgärder att vidtas beträffande Antwerpen. Kommissionen fortsätter att följa upp frågan hur medlemstaterna sköter tidsgränserna för tillfällig förvaring under inspektionerna av traditionella egna medel.

| 3.60 | Med hänvisning till granskningens omfattning, såsom den redovisas i punkterna 3.42 och 3.43, kan revisionsrätten konstatera att de egna medlen från moms och BNI har beräknats korrekt av kommissionen och förts in i gemenskapens räkenskaper. |
| --- | --- |

3.60

Med hänvisning till granskningens omfattning, såsom den redovisas i punkterna 3.42 och 3.43, kan revisionsrätten konstatera att de egna medlen från moms och BNI har beräknats korrekt av kommissionen och förts in i gemenskapens räkenskaper.

| 3.61 | Granskningen av korrigeringar och kompensationer i de momsöversikter som tas fram av medlemsstaterna har emellertid visat på två svagheter i systemet (se punkterna 3.54–3.57) vilket, i likhet med de reservationer som nämns i punkt 3.45, väcker vissa tvivel om huruvida de momsöversikter som medlemsstaterna tar fram är tillförlitliga och korrekta, nämligen följande: |
| --- | --- |

3.61

Granskningen av korrigeringar och kompensationer i de momsöversikter som tas fram av medlemsstaterna har emellertid visat på två svagheter i systemet (se punkterna 3.54–3.57) vilket, i likhet med de reservationer som nämns i punkt 3.45, väcker vissa tvivel om huruvida de momsöversikter som medlemsstaterna tar fram är tillförlitliga och korrekta, nämligen följande:

| 3.61 | Även om man aldrig helt kan garantera fullständig exakthet och tillförlitlighet, anser kommissionen att dess kontakter med medlemsstaterna och mötena inom Rådgivande kommittén för egna medel bidrar till att skapa en hög grad av enhetlighet, insyn och likformig behandling. Reservationerna bidrar också till den processen. |
| --- | --- |

3.61

Även om man aldrig helt kan garantera fullständig exakthet och tillförlitlighet, anser kommissionen att dess kontakter med medlemsstaterna och mötena inom Rådgivande kommittén för egna medel bidrar till att skapa en hög grad av enhetlighet, insyn och likformig behandling. Reservationerna bidrar också till den processen.

| a) | Det finns inga tydliga regler och förfaranden för hur korrigeringar och kompensationer skall beräknas, hur beräkningar och tillhörande uppgifter skall läggas fram och vilka uppgiftskällor som kan användas. Kommissionen bör lägga fram förslag, antingen i form av ändringar av lagstiftningen eller genom att utfärda bindande instruktioner eller riktlinjer, vilket skulle garantera att medlemsstaternas handläggning av korrigeringar och kompensationer medger ökad insyn och blir mer enhetlig, och ge en mer strukturerad ram för kommissionens inspektioner. |
| --- | --- |

a)

Det finns inga tydliga regler och förfaranden för hur korrigeringar och kompensationer skall beräknas, hur beräkningar och tillhörande uppgifter skall läggas fram och vilka uppgiftskällor som kan användas. Kommissionen bör lägga fram förslag, antingen i form av ändringar av lagstiftningen eller genom att utfärda bindande instruktioner eller riktlinjer, vilket skulle garantera att medlemsstaternas handläggning av korrigeringar och kompensationer medger ökad insyn och blir mer enhetlig, och ge en mer strukturerad ram för kommissionens inspektioner.

| a) | Kommissionen har utfärdat icke-bindande riktlinjer för upprättandet av momsöversikter, och revisionsrätten har tagit del av dem. Kommissionen har inte befogenhet att utge bindande instruktioner och kommer helt säkert inte att få någon sådan, men dess avdelningar arbetar för att få varje medlemsstat att tillämpa de nuvarande reglerna korrekt på sin egen situation. Det görs genom kontrollbesök och rapporterna från dem, mötena i rådgivande kommittén och en intern webbsida som alla berörda EU-tjänstemän och nationella tjänstemän har tillgång till och som är viktig i arbetet för större enhetlighet. Kommissionen noterar revisionsrättens förslag i detta kapitel och kommer att göra allt för att förverkliga dem. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har utfärdat icke-bindande riktlinjer för upprättandet av momsöversikter, och revisionsrätten har tagit del av dem. Kommissionen har inte befogenhet att utge bindande instruktioner och kommer helt säkert inte att få någon sådan, men dess avdelningar arbetar för att få varje medlemsstat att tillämpa de nuvarande reglerna korrekt på sin egen situation. Det görs genom kontrollbesök och rapporterna från dem, mötena i rådgivande kommittén och en intern webbsida som alla berörda EU-tjänstemän och nationella tjänstemän har tillgång till och som är viktig i arbetet för större enhetlighet. Kommissionen noterar revisionsrättens förslag i detta kapitel och kommer att göra allt för att förverkliga dem.

| b) | Inkonsekvenser har noterats när det gäller lämnandet och upphävandet av reservationer som rör korrigeringar och kompensationer. Kommissionen bör se över och dokumentera sin policy för förvaltningen av reservationer och se till att medlemsstaterna behandlas samstämt, lika och på ett sätt som medger insyn. |
| --- | --- |

b)

Inkonsekvenser har noterats när det gäller lämnandet och upphävandet av reservationer som rör korrigeringar och kompensationer. Kommissionen bör se över och dokumentera sin policy för förvaltningen av reservationer och se till att medlemsstaterna behandlas samstämt, lika och på ett sätt som medger insyn.

| b) | Kommissionens policy i fråga om reservationer förklaras i svaret till punkt 3.57. Kommissionen ämnar som sagt klargöra och dokumentera policyn. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens policy i fråga om reservationer förklaras i svaret till punkt 3.57. Kommissionen ämnar som sagt klargöra och dokumentera policyn.

| 3.62 | När det gäller egna medel från BNI upprepar revisionsrätten förra årets rekommendation (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) att kommissionen utökar sina direkta kontroller av de underliggande uppgifterna från nationalräkenskaper som förs in i BNI–enkäterna för att öka tillförlitligheten i beräkningen av den viktigaste källan till egna medel (se punkt 3.48) och systemen för övervakning i
  bilaga 2
  ). |
| --- | --- |

3.62

När det gäller egna medel från BNI upprepar revisionsrätten förra årets rekommendation (4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35) att kommissionen utökar sina direkta kontroller av de underliggande uppgifterna från nationalräkenskaper som förs in i BNI–enkäterna för att öka tillförlitligheten i beräkningen av den viktigaste källan till egna medel (se punkt 3.48) och systemen för övervakning i
  bilaga 2
  ).

| 3.62 | Kommissionen granskar sätt att utföra fler direkta kontroller på det sätt revisionsrätten anger. |
| --- | --- |

3.62

Kommissionen granskar sätt att utföra fler direkta kontroller på det sätt revisionsrätten anger.

DE ANSLUTANDE LÄNDERNAS BEREDSKAP I FRÅGA OM EGNA MEDEL

| 3.63 | Inför de tio nya medlemsstaternas anslutning till Europeiska unionen har revisionsrätten undersökt dessa länders beredskap inför anslutningen, med hänsyn till att de skall tillämpa gemenskapslagstiftningen om egna medel från det ögonblick de blir medlemmar. |
| --- | --- |

3.63

Inför de tio nya medlemsstaternas anslutning till Europeiska unionen har revisionsrätten undersökt dessa länders beredskap inför anslutningen, med hänsyn till att de skall tillämpa gemenskapslagstiftningen om egna medel från det ögonblick de blir medlemmar.

| 3.64 | Granskningens syfte var att bedöma hur kommissionen har övervakat att dessa länders åtgärder i anslutning till egna medel har varit tillräckliga och tillförlitliga, och om identifieringen och uppföljningen av kvarstående problemområden har varit lämplig och fullständig. Alla tre typer av egna medel ingick i granskningen. |
| --- | --- |

3.64

Granskningens syfte var att bedöma hur kommissionen har övervakat att dessa länders åtgärder i anslutning till egna medel har varit tillräckliga och tillförlitliga, och om identifieringen och uppföljningen av kvarstående problemområden har varit lämplig och fullständig. Alla tre typer av egna medel ingick i granskningen.

| 3.65 | Vid granskningen framkom inga väsentliga brister i dessa länder utöver dem som nämnts i kommissionens övervakningsrapporter till rådet. Revisionsrätten vill emellertid uppmärksamma följande punkter som kräver ytterligare åtgärder eller uppföljning, både vid kommissionen och i de anslutande länderna. |
| --- | --- |

3.65

Vid granskningen framkom inga väsentliga brister i dessa länder utöver dem som nämnts i kommissionens övervakningsrapporter till rådet. Revisionsrätten vill emellertid uppmärksamma följande punkter som kräver ytterligare åtgärder eller uppföljning, både vid kommissionen och i de anslutande länderna.

| 3.66 | När revisionsrätten gjorde sin granskning var flera delar av tullförfarandena fortfarande under utarbetande, vilket gör att det är för tidigt att bedöma om de kommer att fungera på ett lämpligt sätt vid anslutningen. Informationsteknik på tullområdet och frågor om sammankoppling var de största oavslutade frågorna i många länder. Projekten hade blivit allvarligt försenade, och ytterligare försening skulle kunna äventyra tullmyndigheternas möjligheter att fungera ordentligt vid anslutningen och efteråt. Förfarandena för redovisning av tullar hade inte avslutats, och revisionsrätten kunde ännu inte uppnå säkerhet om att bestämmelserna för redovisning av traditionella egna medel och överlämnandet av dem till kommissionen skulle tillämpas korrekt. Det krävs även insatser för att se till att man systematiskt använder riskanalysteknik vid tullkontroller och godsklarering. |
| --- | --- |

3.66

När revisionsrätten gjorde sin granskning var flera delar av tullförfarandena fortfarande under utarbetande, vilket gör att det är för tidigt att bedöma om de kommer att fungera på ett lämpligt sätt vid anslutningen. Informationsteknik på tullområdet och frågor om sammankoppling var de största oavslutade frågorna i många länder. Projekten hade blivit allvarligt försenade, och ytterligare försening skulle kunna äventyra tullmyndigheternas möjligheter att fungera ordentligt vid anslutningen och efteråt. Förfarandena för redovisning av tullar hade inte avslutats, och revisionsrätten kunde ännu inte uppnå säkerhet om att bestämmelserna för redovisning av traditionella egna medel och överlämnandet av dem till kommissionen skulle tillämpas korrekt. Det krävs även insatser för att se till att man systematiskt använder riskanalysteknik vid tullkontroller och godsklarering.

| 3.66 | Revisionsrätten pekar på en del av svårigheterna med att före anslutningen bedöma om de anslutande länderna kommer att kunna uppfylla sin skyldighet att uppbära och redovisa de traditionella egna medlen. Inom ramen för sin kontrollverksamhet har kommissionen pekat ut de områden där det behövdes fler framsteg, och de berörda länderna har förbundit sig att vidta de åtgärder som behövdes. Fram till anslutningen mätte man framstegen i förhållande till åtagandena varje månad. |
| --- | --- |

3.66

Revisionsrätten pekar på en del av svårigheterna med att före anslutningen bedöma om de anslutande länderna kommer att kunna uppfylla sin skyldighet att uppbära och redovisa de traditionella egna medlen. Inom ramen för sin kontrollverksamhet har kommissionen pekat ut de områden där det behövdes fler framsteg, och de berörda länderna har förbundit sig att vidta de åtgärder som behövdes. Fram till anslutningen mätte man framstegen i förhållande till åtagandena varje månad.

Det kommissionen skulle göra i fråga om informationsteknik på tullområdet som förberedelse för utvidgningen blev gjort i god tid före fristens utgång. Man har aktivt stött länderna i fråga i arbetet med att utveckla och prova ut tulldatasystemen. Sedan utvidgningen har man inte haft några sammankopplingsproblem mellan tulldatasystemen och kommissionens system, och alla de nya medlemsstaterna har lämnat in de obligatoriska rapporterna om traditionella egna medel i tid. Under de sista fyra månaderna år 2004 ämnar kommissionen besöka alla de nya medlemsstaterna för att granska de förfaranden och system som nu är på plats och bedöma om deras redovisning av traditionella egna medel följer tidtabellen och är exakt.

| 3.67 | När det gäller egna medel från moms bör kommissionen överväga om exempel på ”bästa metoder” från befintliga medlemsstaters momsberäkningar skulle kunna ställas till de anslutande ländernas förfogande. För närvarande står det inte alltid klart för dessa länder hur mycket information i form av beräkningar och styrkande underlag som skall lämnas. |
| --- | --- |

3.67

När det gäller egna medel från moms bör kommissionen överväga om exempel på ”bästa metoder” från befintliga medlemsstaters momsberäkningar skulle kunna ställas till de anslutande ländernas förfogande. För närvarande står det inte alltid klart för dessa länder hur mycket information i form av beräkningar och styrkande underlag som skall lämnas.

| 3.67 | Kommissionen har faktiskt använt sådana översikter från befintliga medlemsstater som den anser vara föredömliga för att visa de nya vad som förväntas, och har följt upp det med att på platsen förklara hur dessa exempel kan anpassas till andra länders behov. Åtgärden förstärks genom att man använder intranätet Circa för att höja medvetenheten om ”bästa metoder”. |
| --- | --- |

3.67

Kommissionen har faktiskt använt sådana översikter från befintliga medlemsstater som den anser vara föredömliga för att visa de nya vad som förväntas, och har följt upp det med att på platsen förklara hur dessa exempel kan anpassas till andra länders behov. Åtgärden förstärks genom att man använder intranätet Circa för att höja medvetenheten om ”bästa metoder”.

| 3.68 | Phare–projekt om uttömmande uppgifter och BNI–förteckningar som styrs av Eurostat för att se till att BNI–beräkningarna helt följer ESA 95 har försenats i förhållande till den ursprungliga tidtabellen. |
| --- | --- |

3.68

Phare–projekt om uttömmande uppgifter och BNI–förteckningar som styrs av Eurostat för att se till att BNI–beräkningarna helt följer ESA 95 har försenats i förhållande till den ursprungliga tidtabellen.

| 3.68 | Kommissionen bekräftar de förseningar revisionsrätten påpekar, men anser sig ha tillräckligt med tid för att kontrollera de nya medlemsstaternas BNI–beräkningar innan data för 2004 blir slutliga år 2008 (enligt artikel 10.8 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000). |
| --- | --- |

3.68

Kommissionen bekräftar de förseningar revisionsrätten påpekar, men anser sig ha tillräckligt med tid för att kontrollera de nya medlemsstaternas BNI–beräkningar innan data för 2004 blir slutliga år 2008 (enligt artikel 10.8 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000).

---

(1)  Dessa belopp redovisas netto utan uppbördskostnaderna för 2002 (3 725,6 miljoner euro) som 2002 redovisades under kapitel 1 9. Enligt artikel 42 i den nya budgetförordningen får budgeten inte innehålla negativa inkomster. För 2003 är därför både beloppen i budgeten och de faktiska beloppen i kapitel 1 0, 1 1 och 1 2 netto utan uppbördskostnader, och kapitel 1 9 finns inte längre.

(2)  Kapitel 2 0 förekom endast 2002 för att man skulle kunna göra den justering av uppbördskostnaderna för egna medel från 10 % till 25 % som trädde i kraft under 2002 men som gällde retroaktivt från den 1 januari 2001 (se revisionsrättens årsrapport 2002, punkt 2.16).

Källa: Årsredovisningen 2003.

(3)  Innehåller överskott från det föregående budgetåret och diverse inkomster.

(4)  Rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (EGT L 253, 7.10.2000, s. 42), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000).

(5)  Artikel 6 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000.

(6)  Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Österrike, Portugal, Finland och Förenade kungariket.

(7)  Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Österrike, Portugal, Finland och Förenade kungariket.

(8)  Artikel 18 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000.

(9)  Den rådgivande kommittén för egna medel, som inrättades genom Artikel 20 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000, består av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen, och är sambandskanal mellan kommissionen och medlemsstaterna i frågor rörande egna medel. Den undersöker frågor om genomförandet av systemet för egna medel, liksom beräkningarna av egna medel.

(10)  Den senaste är KOM(2003) 345 slutlig, kommissionens fjärde rapport om kontrollsystemet för traditionella egna medel (2000–2002).

(11)  Artikel 4.13 och 4.14 samt Artikel 37 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

(12)  När revisionsrättens granskning genomfördes gällde omkring 950 kvoter.

(13)  Artikel 30.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import– och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (EGT L 152, 24.6.2000, s. 1).

(14)  Förordningarna (EG) nr 954/2002 och (EG) nr 780/2003.

(15)  Grönbok – hur skall ursprungsreglerna i förmånsordningarna på handelsområdet se ut i framtiden? (KOM(2003) 787 av den 18 december 2003).

(16)  Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket.

(17)  Artikel 85 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2286/2003 (EUT L 343, 31.12.2003, s. 1).

(18)  Artikel 94 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93.

(19)  Se kommissionens meddelande om en enkel och papperslös miljö för tullen och handeln (KOM(2003) 452 slutlig av den 24 juli 2003).

(20)  En fakturadeklaration är en förenklad form av preferensdokument som är godkänd som ursprungsbevis för import från vissa länder (vanligen med begränsningar gällande värde) i stället för intyg som utfärdats av offentliga myndigheter. Den består av ett intygande med fastställd lydelse som exportören lämnar på fakturan eller något annat handelsdokument. Den är föremål för efterföljande kontroll på samma sätt som andra ursprungsbevis.

(21)  Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Portugal, Finland och Förenade kungariket.

(22)  De redovisade beloppen är före avdrag för uppbördskostnader (25 %).

(23)  Yttrande nr 7/2003 om ett förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel.

(24)  Förslag till rådets förordning, framlagt avkommissionen den 7 juli 2003, om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (KOM(2003) 366 slutlig – 2003/0131 (CNS)).

(25)  Se revisionsrättens årsrapport för 2002, punkt 3.12.

(26)  Kontrollbesöken grundar sig på rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatt (EGT L 155, 7.6.1999, s. 9) och på rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1).

(27)  Momsöversikten är ett dokument som upprättas av medlemsstaterna och som skall innehålla de uppgifter som använts för att fastställa beräkningsunderlaget för mervärdesskatt. Beräkningsunderlaget för mervärdesskatt ligger till grund för beräkningen av egna medel från moms och behövs för kommissionens kontroll (artiklarna 7 och 11 i rådets förordning 1553/89).

(28)  Om man tar hänsyn till den indelning i underavdelningar som kommissionen införde 2003 är det faktiska antalet reservationer 85.

(29)  Se årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 3.40 och 3.41 samt 3.51 och 3.52.

(30)  I Artikel 19 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 föreskrivs årliga inspektioner av totalbeloppen för att upptäcka felaktigheter i sammanställningar och kontrollera beräkningar och grundläggande statistiska uppgifter om så behövs. I Artikel 5.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 anges att de källor och metoder som medlemsstaterna använder när de beräknar BNI skall kontrolleras.

(31)  Se Artikel 2 i rådets förordning nr 1553/89 och Artikel 2 i rådets direktiv nr 77/388/EEG (sjätte direktivet).

(32)  Det totala absoluta värdet av korrigeringar och kompensationer för det aktuella budgetåret har beräknats som summan av positiva och negativa korrigeringar av momsintäkterna, oavsett om värdena är positiva eller negativa, dividerat med den viktade genomsnittsskattesatsen för varje medlemsstat plus summan av positiva och negativa kompensationer av den intermediära basen för moms.

(33)  Förfarandena för att beräkna och lägga fram korrigeringar och kompensationer fastställs till stor del i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt, och i en intern handledning om fastställandet av egna medel från moms som tagits fram av kommissionen till stöd för EU–tjänstemän och förvaltningarna i medlemsstater.

(34)  Se Artikel 9.2 i rådets förordning nr 1553/1989.

(35)  Se punkt 3.57 i årsrapporten för budgetåret 2002.

| Iakttagelser | Åtgärder som har vidtagits | Åtgärder som skall vidtas |
| --- | --- | --- |
| Tillhandahållande av egna medel |
| Förseningar i tillhandahållandet av traditionella egna medel |
| Revisionsrättens undersökningar av redovisnings- och sammanställningsförfarandena för traditionella egna medel har emellanåt visat att vissa fastställda fordringar inte tillhandahållits kommissionen eller att de tillhandahållits med betydande försening. | Den avdelning vid kommissionen som skall utföra den kontrollverksamhet som anges i förordningen (rådets förordning nr 1150/2000) agerar vid alla fall av förseningar, och medlemsstaterna uppmanas betala dröjsmålsränta i förekommande fall.
  Enheten har ägnat större uppmärksamhet åt redovisningsärenden vid sina reguljära inspektioner, och man har tagit itu med de systemproblem som påträffats av antingen revisionsrätten eller kommissionen. | Kommissionens åtgärder är tillfredsställande. |
| Fastställda belopp som ännu inte tillhandahållits |
| Räkenskapernas innehåll |
| Poster i B-räkenskaperna innehåller felaktigheter såsom sent gjorda eller dubbla poster, felaktiga belopp och poster som skulle ha förts in i A-räkenskaperna. | Den avdelning vid kommissionen som skall utföra den kontrollverksamhet som anges i förordningen (rådets förordning nr 1150/2000) har ägnat stora resurser åt B-räkenskaperna, och rapporterat om de problem man påträffat, men i flera medlemsstater kvarstår systematiska problem. | Vissa medlemsstater behöver avsätta resurser för att förbättra de aktuella redovisningssystemen. |

Iakttagelser

Åtgärder som har vidtagits

Åtgärder som skall vidtas

Tillhandahållande av egna medel

Förseningar i tillhandahållandet av traditionella egna medel

Revisionsrättens undersökningar av redovisnings- och sammanställningsförfarandena för traditionella egna medel har emellanåt visat att vissa fastställda fordringar inte tillhandahållits kommissionen eller att de tillhandahållits med betydande försening.

Den avdelning vid kommissionen som skall utföra den kontrollverksamhet som anges i förordningen (rådets förordning nr 1150/2000) agerar vid alla fall av förseningar, och medlemsstaterna uppmanas betala dröjsmålsränta i förekommande fall.

Enheten har ägnat större uppmärksamhet åt redovisningsärenden vid sina reguljära inspektioner, och man har tagit itu med de systemproblem som påträffats av antingen revisionsrätten eller kommissionen.

Kommissionens åtgärder är tillfredsställande.

Fastställda belopp som ännu inte tillhandahållits

Räkenskapernas innehåll

Poster i B-räkenskaperna innehåller felaktigheter såsom sent gjorda eller dubbla poster, felaktiga belopp och poster som skulle ha förts in i A-räkenskaperna.

Den avdelning vid kommissionen som skall utföra den kontrollverksamhet som anges i förordningen (rådets förordning nr 1150/2000) har ägnat stora resurser åt B-räkenskaperna, och rapporterat om de problem man påträffat, men i flera medlemsstater kvarstår systematiska problem.

Vissa medlemsstater behöver avsätta resurser för att förbättra de aktuella redovisningssystemen.

Område: Egna medel

System: Traditionella egna medel och moms/BNI-medel

| Delar i kommissionens övervakningssystem | Traditionella egna medel | Moms | BNI |
| --- | --- | --- | --- |
| Utformning | A | A | A |
| Praktiskt genomförande i steg i förfarandet






  — | överensstämmelse med normer |

Delar i kommissionens övervakningssystem

Traditionella egna medel

Moms

BNI

Utformning

A

A

A

Praktiskt genomförande i steg i förfarandet

—

överensstämmelse med normer

| — | hänsyn till erfarenhet |
| --- | --- |

—

hänsyn till erfarenhet

A

A

A

Funktion i praktiken

| — | överensstämmelse med normer |
| --- | --- |

—

överensstämmelse med normer

| — | hänsyn till erfarenhet |
| --- | --- |

—

hänsyn till erfarenhet

A

A

B

Resultat

| — | åtgärdernas verkan |
| --- | --- |

—

åtgärdernas verkan

| — | förebyggande effekt |
| --- | --- |

—

förebyggande effekt

A

A

A

Övergripande bedömning

A

A

A

A Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs.

B Fungerar men förbättringar krävs; mer direktkontroll av BNI-uppgifterna.

Anmärkningar: - Övervakningssystemen är från tiden före reformen av kommissionen.

- Bedömningarna har gjorts på grundval av en detaljerad granskning av övervakningsenheterna och deras rapporter.

KAPITEL 4

Den gemensamma jordbrukspolitiken

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning

De attesterande organens arbete

Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS)

Efterhandsgranskningar av utbetalningar enligt förordning (EEG) nr 4045/89

Revisionsrättens urval av transaktioner

Årlig verksamhetsrapport från generaldirektören vid Generaldirektoratet för jordbruk

Revisionsrättens granskning av den gemensamma jordbrukspolitikens utgiftsområden

Arealstöd

Djurbidrag

Stöd som betalas ut på basis av producerad kvantitet

Landsbygdens utveckling

Övriga utgifter

Slutsats

Rekommendationer

Godkännande av räkenskaperna

Inledning

Beslut om finansiellt godkännande för 2003

De attesterande organens revisionsutlåtanden

Analys av de attesterande organens arbete

Kommissionens beslut

Överensstämmelsebeslut 2003

Korrigeringarnas tillräcklighet

24-månadersregeln

Tidsåtgång för korrigeringar

Beslut om godkännande av räkenskaperna under de senaste åren

Revisionsrättens slutsats

Beslut om finansiellt godkännande

Överensstämmelsebeslut

Uppföljning av tidigare iakttagelser

Exportbidrag – bestämmelseort och utsläppande på marknaden

Stödsystem för olivolja

Huvudsakliga iakttagelser i särskilda rapporter

Kommissionens beräkning av jordbruksinkomster

Kommissionens förvaltning och övervakning av åtgärderna för bekämpning av mul- och klövsjuka och utgifterna för dessa

Återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Införandet av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur inom Europeiska unionen

Effektivitetsrevision av den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 4.1 | Utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) 2003, dvs. Europeiska utvecklings– och garantifonden för jordbruket (EUGFJ:s garantisektion), uppgick till totalt 44 378 miljoner euro. I 
  diagram 4.1 och 4.2
  visas hur medlen användes. I 
  diagram 4.1
  visas uppdelningen av utgifterna enligt utgiftsslag (direkta utbetalningar, exportbidrag osv.). I 
  diagram 4.2
  visas fördelningen enligt huvudsaklig jordbrukssektor (nötkött, olivolja osv.). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

4.1

Utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) 2003, dvs. Europeiska utvecklings– och garantifonden för jordbruket (EUGFJ:s garantisektion), uppgick till totalt 44 378 miljoner euro. I 
  diagram 4.1 och 4.2
  visas hur medlen användes. I 
  diagram 4.1
  visas uppdelningen av utgifterna enligt utgiftsslag (direkta utbetalningar, exportbidrag osv.). I 
  diagram 4.2
  visas fördelningen enligt huvudsaklig jordbrukssektor (nötkött, olivolja osv.).

| 4.2 | Direkta utbetalningar till jordbrukare, som grundas på deras odlingsareal eller antalet djur på gården, utgör den största delen (58 %) av utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa utbetalningar, som har varit en viktig beståndsdel av den gemensamma jordbrukspolitiken sedan reformen 1992, är i huvudsak avsedda att kompensera jordbrukarna för prissänkningarna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

4.2

Direkta utbetalningar till jordbrukare, som grundas på deras odlingsareal eller antalet djur på gården, utgör den största delen (58 %) av utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa utbetalningar, som har varit en viktig beståndsdel av den gemensamma jordbrukspolitiken sedan reformen 1992, är i huvudsak avsedda att kompensera jordbrukarna för prissänkningarna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 4.3 | Nästan samtliga utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken effektueras av utbetalningsställena i medlemsstaterna. För största delen av utgifterna går det till enligt följande: |
| --- | --- |

4.3

Nästan samtliga utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken effektueras av utbetalningsställena i medlemsstaterna. För största delen av utgifterna går det till enligt följande:

| a) | Jordbrukarna lämnar in ansökningar till utbetalningsställena året innan utbetalningen skall göras. Ansökningen grundas på odlingsareal, antalet stödberättigande djur som ägts under en specificerad djurhållningsperiod osv. |
| --- | --- |

a)

Jordbrukarna lämnar in ansökningar till utbetalningsställena året innan utbetalningen skall göras. Ansökningen grundas på odlingsareal, antalet stödberättigande djur som ägts under en specificerad djurhållningsperiod osv.

| b) | Utbetalningsställena gör administrativa kontroller av dessa ansökningar och, genom slumpmässigt urval, kontroller på plats (huvudsakligen genom det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS)). |
| --- | --- |

b)

Utbetalningsställena gör administrativa kontroller av dessa ansökningar och, genom slumpmässigt urval, kontroller på plats (huvudsakligen genom det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS)).

| c) | Varje utbetalningsställe gör utbetalningar till dem som ansökt om stöd och rapporterar om utgifterna till kommissionen som lämnar ersättning till utbetalningsstället. |
| --- | --- |

c)

Varje utbetalningsställe gör utbetalningar till dem som ansökt om stöd och rapporterar om utgifterna till kommissionen som lämnar ersättning till utbetalningsstället.

| d) | Utbetalningsställets räkenskaper och betalningar granskas av en oberoende revisor (attesterande organ) som rapporterar till kommissionen i februari året efter budgetåret i fråga. |
| --- | --- |

d)

Utbetalningsställets räkenskaper och betalningar granskas av en oberoende revisor (attesterande organ) som rapporterar till kommissionen i februari året efter budgetåret i fråga.

| e) | Senast den 30 april detta år måste kommissionen fatta ett beslut (finansiellt godkännande) om huruvida den godkänner dessa räkenskaper och granskningsrapporter eller om den skall begära kompletterande granskningar eller information. |
| --- | --- |

e)

Senast den 30 april detta år måste kommissionen fatta ett beslut (finansiellt godkännande) om huruvida den godkänner dessa räkenskaper och granskningsrapporter eller om den skall begära kompletterande granskningar eller information.

| f) | Kommissionen kan därefter granska de utbetalningar som utbetalningsstället gjort och, om dessa är oriktiga eller om de finansiella kontrollerna varit bristfälliga, besluta att en del utgifter skall belasta de berörda medlemsstaterna och inte EU:s budget (på EU–jargong ”underkänner” kommissionen sådana utgifter som en del av ”godkännandet av räkenskaperna” i ”överensstämmelsebeslut”). När kommissionen underkänner utgifter minskar den sina betalningar till utbetalningsställena i motsvarande mån. |
| --- | --- |

f)

Kommissionen kan därefter granska de utbetalningar som utbetalningsstället gjort och, om dessa är oriktiga eller om de finansiella kontrollerna varit bristfälliga, besluta att en del utgifter skall belasta de berörda medlemsstaterna och inte EU:s budget (på EU–jargong ”underkänner” kommissionen sådana utgifter som en del av ”godkännandet av räkenskaperna” i ”överensstämmelsebeslut”). När kommissionen underkänner utgifter minskar den sina betalningar till utbetalningsställena i motsvarande mån.

Image

Image

| 4.4 | Kommissionens generaldirektör vid Generaldirektoratet för jordbruk utarbetar varje år en verksamhetsrapport om generaldirektoratets utgifter och en förklaring om utgifternas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

4.4

Kommissionens generaldirektör vid Generaldirektoratet för jordbruk utarbetar varje år en verksamhetsrapport om generaldirektoratets utgifter och en förklaring om utgifternas laglighet och korrekthet.

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens omfattning

| 4.5 | Revisionsrätten |
| --- | --- |

4.5

Revisionsrätten

| a) | granskade de attesterande organens arbete (se punkterna 4.7 och 4.8), |
| --- | --- |

a)

granskade de attesterande organens arbete (se punkterna 4.7 och 4.8),

| b) | utvärderade övervakningssystem, framför allt IACS och efterhandskontroller av utbetalningar (se punkterna 4.9–4.16), |
| --- | --- |

b)

utvärderade övervakningssystem, framför allt IACS och efterhandskontroller av utbetalningar (se punkterna 4.9–4.16),

| c) | gjorde direkta kontroller av transaktioner (se punkt 4.17), och |
| --- | --- |

c)

gjorde direkta kontroller av transaktioner (se punkt 4.17), och

| d) | granskade rapporten och förklaringen från generaldirektören vid Generaldirektoratet för jordbruk (se punkterna 4.18–4.23). |
| --- | --- |

d)

granskade rapporten och förklaringen från generaldirektören vid Generaldirektoratet för jordbruk (se punkterna 4.18–4.23).

| 4.6 | I punkterna 4.24–4.46 ges revisionsrättens bedömning av GJP-utgifternas laglighet och korrekthet, huvudsakligen baserad på ovannämnda källor. Iakttagelserna om räkenskapernas tillförlitlighet anges i kapitel 1, punkterna 1.10 och 1.11. |
| --- | --- |

4.6

I punkterna 4.24–4.46 ges revisionsrättens bedömning av GJP-utgifternas laglighet och korrekthet, huvudsakligen baserad på ovannämnda källor. Iakttagelserna om räkenskapernas tillförlitlighet anges i kapitel 1, punkterna 1.10 och 1.11.

De attesterande organens arbete

| 4.7 | De attesterande organens granskning av utbetalningsställena gäller räkenskaper, behandling och kontroll av ansökningar om GJP-stöd och om de uppfyller ackrediteringskriterierna (se punkt 4.53). Enligt tillämplig EU-lagstiftning krävs det inte att de attesterande organen skall granska ansökningar från jordbrukare eller handlare (se punkt 4.8.c). |
| --- | --- |

4.7

De attesterande organens granskning av utbetalningsställena gäller räkenskaper, behandling och kontroll av ansökningar om GJP-stöd och om de uppfyller ackrediteringskriterierna (se punkt 4.53). Enligt tillämplig EU-lagstiftning krävs det inte att de attesterande organen skall granska ansökningar från jordbrukare eller handlare (se punkt 4.8.c).

| 4.8 | Revisionsrätten har granskat de attesterande organens arbete, som omfattar 80 % av utgifterna 2003, som en del av sin årliga granskning av förfarandet för godkännande av räkenskaperna (se punkterna 4.55–4.61). Även om kommissionen hyst betänkligheter mot vissa attesterande organs arbete (se punkt 4.65) har revisionsrätten för revisionsförklaringen dragit följande allmänna slutsatser av deras arbete: |
| --- | --- |

4.8

Revisionsrätten har granskat de attesterande organens arbete, som omfattar 80 % av utgifterna 2003, som en del av sin årliga granskning av förfarandet för godkännande av räkenskaperna (se punkterna 4.55–4.61). Även om kommissionen hyst betänkligheter mot vissa attesterande organs arbete (se punkt 4.65) har revisionsrätten för revisionsförklaringen dragit följande allmänna slutsatser av deras arbete:

| 4.8 | |
| --- | --- |

4.8

| a) | Rapporterna ger säkerhet om att den finansiella information som de attesterande organen har lämnat in (och som införlivats i kommissionens räkenskaper) är riktig i sak, men denna försäkran gäller inte information om fordringar när det gäller ett antal attesterande organ (se punkt 4.61). |
| --- | --- |

a)

Rapporterna ger säkerhet om att den finansiella information som de attesterande organen har lämnat in (och som införlivats i kommissionens räkenskaper) är riktig i sak, men denna försäkran gäller inte information om fordringar när det gäller ett antal attesterande organ (se punkt 4.61).

| b) | I allmänhet ger rapporterna säkerhet om att utbetalningsställena kontrollerar och behandlar ansökningar om utbetalningar i överensstämmelse med gällande regler, men ett betydande antal attesterande organ lämnar revisionsuttalanden med reservation när det gäller vissa utgiftsområden (se punkt 4.54). |
| --- | --- |

b)

I allmänhet ger rapporterna säkerhet om att utbetalningsställena kontrollerar och behandlar ansökningar om utbetalningar i överensstämmelse med gällande regler, men ett betydande antal attesterande organ lämnar revisionsuttalanden med reservation när det gäller vissa utgiftsområden (se punkt 4.54).

| c) | De attesterande organens arbete (enligt definitionen i förordning nr 1663/95) är dock inte avsett att ge och ger heller inte direkt säkerhet om att den information som de som ansöker om stöd har lämnat in, och som utbetalningsställena använder för att beräkna vilket belopp som skall betalas ut, är korrekt och därmed att utbetalningarna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

c)

De attesterande organens arbete (enligt definitionen i förordning nr 1663/95) är dock inte avsett att ge och ger heller inte direkt säkerhet om att den information som de som ansöker om stöd har lämnat in, och som utbetalningsställena använder för att beräkna vilket belopp som skall betalas ut, är korrekt och därmed att utbetalningarna är lagliga och korrekta.

| c) | Uppgifterna för det attesterande organet består av att intyga att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och rättvisande. |
| --- | --- |

c)

Uppgifterna för det attesterande organet består av att intyga att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och rättvisande.

Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS)

| 4.9 | Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) omfattar en databas över jordbruksföretag och stödansökningar, system för identifiering av jordbruksskiften och identifiering och registrering av djur samt ett antal administrativa kontroller och kontroller på jordbruksföretagen. IACS täcker utgifter för arealstödsystemen (se punkterna 4.24–4.30) och djurbidragssystemen (4.31–4.34) direkt. Ansökningar inom flera andra system måste stämma överens med IACS (se punkt 4.35). |
| --- | --- |

4.9

Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) omfattar en databas över jordbruksföretag och stödansökningar, system för identifiering av jordbruksskiften och identifiering och registrering av djur samt ett antal administrativa kontroller och kontroller på jordbruksföretagen. IACS täcker utgifter för arealstödsystemen (se punkterna 4.24–4.30) och djurbidragssystemen (4.31–4.34) direkt. Ansökningar inom flera andra system måste stämma överens med IACS (se punkt 4.35).

| 4.10 | Revisionsrätten har fortsatt att granska hur IACS fungerar (se punkterna 4.9–4.13 i revisionsrättens årsrapport för 2002). Detta året granskade revisionsrätten hur IACS genomförs av ytterligare sju utbetalningsställen (Niedersachsen (Tyskland), Extremadura (Spanien), Luxemburg, Österrike, Finland, RPA och DARD (Förenade kungariket)) samt återvände till fem utbetalningsställen där fel hade upptäckts 2002 (Bavaria (Tyskland), ONIC och Ofival (Frankrike), Laser (Nederländerna) och AGEA (Italien)). |
| --- | --- |

4.10

Revisionsrätten har fortsatt att granska hur IACS fungerar (se punkterna 4.9–4.13 i revisionsrättens årsrapport för 2002). Detta året granskade revisionsrätten hur IACS genomförs av ytterligare sju utbetalningsställen (Niedersachsen (Tyskland), Extremadura (Spanien), Luxemburg, Österrike, Finland, RPA och DARD (Förenade kungariket)) samt återvände till fem utbetalningsställen där fel hade upptäckts 2002 (Bavaria (Tyskland), ONIC och Ofival (Frankrike), Laser (Nederländerna) och AGEA (Italien)).

| 4.11 | De huvudsakliga resultaten av revisionsrättens granskning var följande: |
| --- | --- |

4.11

De huvudsakliga resultaten av revisionsrättens granskning var följande:

| 4.11 | |
| --- | --- |

4.11

| a) | De administrativa kontrollerna (framför allt dubbelkontroller mot databaser över jordbruksskiften eller djur) fungerade väl eller tillfredsställande vid alla utbetalningsställen förutom Luxemburg (arealstöd och djurbidrag), medan några påföljder gällande ansökningar om djurstöd inte hade beräknats eller tillämpats korrekt i Österrike och Nordirland. |
| --- | --- |

a)

De administrativa kontrollerna (framför allt dubbelkontroller mot databaser över jordbruksskiften eller djur) fungerade väl eller tillfredsställande vid alla utbetalningsställen förutom Luxemburg (arealstöd och djurbidrag), medan några påföljder gällande ansökningar om djurstöd inte hade beräknats eller tillämpats korrekt i Österrike och Nordirland.

| a) | De synpunkter revisionsrätten hade i fråga om Österrike och Nordirland följs upp inom ramen för förfarandet för godkännande av räkenskaperna. Situationen i Luxemburg behandlas i samband med det förfarandet. |
| --- | --- |

a)

De synpunkter revisionsrätten hade i fråga om Österrike och Nordirland följs upp inom ramen för förfarandet för godkännande av räkenskaperna. Situationen i Luxemburg behandlas i samband med det förfarandet.

| b) | Riskanalys och urvalsförfaranden för kontroller på plats hade i allmänhet brister (se även punkt 4.26). |
| --- | --- |

b)

Riskanalys och urvalsförfaranden för kontroller på plats hade i allmänhet brister (se även punkt 4.26).

| b) | Revisionsrättens anmärkningar överensstämmer med kommissionens resultat, som lett till ingående diskussioner med medlemsstaterna och en kraftigt förstärkt IACS-lagstiftning som gäller från och med ansökningsåret 2004. |
| --- | --- |

b)

Revisionsrättens anmärkningar överensstämmer med kommissionens resultat, som lett till ingående diskussioner med medlemsstaterna och en kraftigt förstärkt IACS-lagstiftning som gäller från och med ansökningsåret 2004.

| c) | De flesta kontroller på plats hade utförts tillfredsställande, men några brister var uppenbara vid de flesta utbetalningsställen, och kvaliteten på kontrollerna var sämre för djurbidrag än för arealstöd (till exempel DARD (Nordirland, Förenade kungariket) där alltför mycket information om kontrollbesöken hade lämnats). |
| --- | --- |

c)

De flesta kontroller på plats hade utförts tillfredsställande, men några brister var uppenbara vid de flesta utbetalningsställen, och kvaliteten på kontrollerna var sämre för djurbidrag än för arealstöd (till exempel DARD (Nordirland, Förenade kungariket) där alltför mycket information om kontrollbesöken hade lämnats).

| c) | De två systemen skiljer sig i hög grad från varandra. Det gäller i synnerhet de olika nötköttsbidragen som ges för olika typer av djur och som omfattar olika villkor. Detta, samt behovet av att kontrollera förflyttningar av djuren, påverkar mycket starkt hur kontrollerna sker. |
| --- | --- |

c)

De två systemen skiljer sig i hög grad från varandra. Det gäller i synnerhet de olika nötköttsbidragen som ges för olika typer av djur och som omfattar olika villkor. Detta, samt behovet av att kontrollera förflyttningar av djuren, påverkar mycket starkt hur kontrollerna sker.

| d) | Många utbetalningsställen brast i sin rapportering. Det fanns betydande fel och avvikelser i de siffror som lämnats in till kommissionen av Niedersachsen, Luxemburg och RPA England (samtliga gällde djurbidrag). Rapporteringen är mindre tillförlitlig för ansökningar om djurbidrag än för arealstödansökningar. |
| --- | --- |

d)

Många utbetalningsställen brast i sin rapportering. Det fanns betydande fel och avvikelser i de siffror som lämnats in till kommissionen av Niedersachsen, Luxemburg och RPA England (samtliga gällde djurbidrag). Rapporteringen är mindre tillförlitlig för ansökningar om djurbidrag än för arealstödansökningar.

I
  bilagorna 2 och 3
  redogörs närmare för revisionsrättens granskningsresultat.

| d) | Kommissionen har också konstaterat de avvikelser som revisionsrätten nämner. Sammantaget anses de statistiska uppgifterna vara pålitliga för sitt syfte, dvs. för att verifiera att lagstiftningen om stödberättigande och kontrollsystem uppfylls. Revisionsrätten använder uppgifter som kommissionen begärt och samlat in, och den information som visas i tabellform är generellt sett hämtad från uppgifter från kommissionen. Sektorn för djurbidrag är mer splittrad än sektorn för jordbruksgrödor, vilket förklarar skillnaderna i rapportering. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen har också konstaterat de avvikelser som revisionsrätten nämner. Sammantaget anses de statistiska uppgifterna vara pålitliga för sitt syfte, dvs. för att verifiera att lagstiftningen om stödberättigande och kontrollsystem uppfylls. Revisionsrätten använder uppgifter som kommissionen begärt och samlat in, och den information som visas i tabellform är generellt sett hämtad från uppgifter från kommissionen. Sektorn för djurbidrag är mer splittrad än sektorn för jordbruksgrödor, vilket förklarar skillnaderna i rapportering.

Revisionsrätten påpekar mycket riktigt att informationen från medlemsstaterna inte alltid är fullständigt korrekt eller inte presenterats inom de tidsramar som anges i lagstiftningen på området. I sådant fall sörjer kommissionen för omedelbar uppföljning och genomgång inom ramen för godkännandet av räkenskaperna. I fråga om Niedersachsen har reviderad information skickats in.

| 4.12 | För de 14 medlemsstater som har tillämpat IACS på ett tillfredsställande sätt (inte Grekland) är resultaten av IACS-kontrollerna ett viktigt underlag för bedömning av GJP-transaktionernas laglighet och korrekthet. De fel i redogörelsen för resultaten som konstaterades ovan, särskilt för kontroller av djurbidrag (se punkterna 4.31 och 4.32) gör att tillförlitligheten hos de framtagna sifferuppgifterna minskar, och det faktum att man i kontrollresultat som överlämnats till kommissionen inte gör skillnad mellan de olika arealstöden och inkluderar kontroller av grovfoderarealer gör att informationen om arealstöd blir mindre användbar (se punkterna 4.24–4.30). |
| --- | --- |

4.12

För de 14 medlemsstater som har tillämpat IACS på ett tillfredsställande sätt (inte Grekland) är resultaten av IACS-kontrollerna ett viktigt underlag för bedömning av GJP-transaktionernas laglighet och korrekthet. De fel i redogörelsen för resultaten som konstaterades ovan, särskilt för kontroller av djurbidrag (se punkterna 4.31 och 4.32) gör att tillförlitligheten hos de framtagna sifferuppgifterna minskar, och det faktum att man i kontrollresultat som överlämnats till kommissionen inte gör skillnad mellan de olika arealstöden och inkluderar kontroller av grovfoderarealer gör att informationen om arealstöd blir mindre användbar (se punkterna 4.24–4.30).

| 4.12 | Kommissionen anser att statistikrapporterna är ett mycket användbart medel för att verifiera om utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken är lagliga och korrekta. I korthet kan man säga att sådana avvikelser korrigeras vid godkännandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

4.12

Kommissionen anser att statistikrapporterna är ett mycket användbart medel för att verifiera om utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken är lagliga och korrekta. I korthet kan man säga att sådana avvikelser korrigeras vid godkännandet av räkenskaperna.

Kommissionen delar visserligen uppfattningen att mer detaljerad information från medlemsstaterna skulle vara säkrare, men fördelarna skulle inte stå i rimlig proportion till insatserna och dessutom finns det ett klart behov av att förenkla det administrativa förfarandet.

Efterhandsgranskningar av utbetalningar enligt förordning (EEG) nr 4045/89

| 4.13 | Medlemsstaterna skall genomföra ett program av efterhandskontroller av affärsdokument för olika GJP-stöd, inklusive exportbidrag, förädlings- och bearbetningsbidrag, förädling av bomull, olivolja och tobak samt vissa utgifter för landsbygdens utveckling. Medlemsstaterna skall försäkra sig om att transaktioner har ägt rum och har utförts korrekt, och skall vidta åtgärder för att återvinna belopp som förlorats till följd av oegentligheter eller försumlighet. |
| --- | --- |

4.13

Medlemsstaterna skall genomföra ett program av efterhandskontroller av affärsdokument för olika GJP-stöd, inklusive exportbidrag, förädlings- och bearbetningsbidrag, förädling av bomull, olivolja och tobak samt vissa utgifter för landsbygdens utveckling. Medlemsstaterna skall försäkra sig om att transaktioner har ägt rum och har utförts korrekt, och skall vidta åtgärder för att återvinna belopp som förlorats till följd av oegentligheter eller försumlighet.

| 4.14 | Revisionsrätten granskade tillämpningen av förordningen genom besök i elva medlemsstater och hos kommissionen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Granskningen omfattade perioden juli 2002–juni 2003, som medlemsstaterna skulle rapportera om före utgången av 2003. Detta omfattade i de flesta medlemsstater utbetalningar gjorda 2001. Planering, genomförande, rapportering och övervakning av kontrollerna granskades för varje medlemsstat. Revisionsrätten granskade kvaliteten på de system som medlemsstaterna skall tillämpa i framtiden för att kontrollera och vid behov korrigera bidrag som betalats ut under 2003. |
| --- | --- |

4.14

Revisionsrätten granskade tillämpningen av förordningen genom besök i elva medlemsstater och hos kommissionen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Granskningen omfattade perioden juli 2002–juni 2003, som medlemsstaterna skulle rapportera om före utgången av 2003. Detta omfattade i de flesta medlemsstater utbetalningar gjorda 2001. Planering, genomförande, rapportering och övervakning av kontrollerna granskades för varje medlemsstat. Revisionsrätten granskade kvaliteten på de system som medlemsstaterna skall tillämpa i framtiden för att kontrollera och vid behov korrigera bidrag som betalats ut under 2003.

| 4.15 | Revisionsrätten konstaterade följande: |
| --- | --- |

4.15

Revisionsrätten konstaterade följande:

| 4.15 | |
| --- | --- |

4.15

| a) | Samordningsorgan i medlemsstaterna utarbetade i allmänhet granskningsplaner i enlighet med förordningen, men endast hälften av de kontroller som planerats för perioden hade slutförts i slutet av 2003, trots att medlemsstater hade rapporterat ett högre antal till kommissionen. |
| --- | --- |

a)

Samordningsorgan i medlemsstaterna utarbetade i allmänhet granskningsplaner i enlighet med förordningen, men endast hälften av de kontroller som planerats för perioden hade slutförts i slutet av 2003, trots att medlemsstater hade rapporterat ett högre antal till kommissionen.

| a) | Enligt medlemsstaternas årsrapporter uppgick antalet granskningar till 2 469, vilket motsvarar 63 % av de 3 907 kontroller som planerades för perioden. |
| --- | --- |

a)

Enligt medlemsstaternas årsrapporter uppgick antalet granskningar till 2 469, vilket motsvarar 63 % av de 3 907 kontroller som planerades för perioden.

Av planerade undersökningar var 33 % markerade som ”pågående”. Fältarbetet för de flesta av dem hade redan utförts och antingen skulle rapporten skrivas klar eller också väntade man på svar på en begäran till en annan medlemsstat om ömsesidigt stöd. För svar på begäran om ömsesidigt stöd kan en tidsgräns på upp till sex månader beviljas.

| b) | En femtedel av de granskningar som revisionsrätten granskade var helt och hållet otillförlitliga. Enligt revisionsrättens uppfattning kunde färre än var tredje anses vara helt tillfredsställande (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

b)

En femtedel av de granskningar som revisionsrätten granskade var helt och hållet otillförlitliga. Enligt revisionsrättens uppfattning kunde färre än var tredje anses vara helt tillfredsställande (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| b) | Kommissionen kan inte bekräfta revisionsrättens slutsats, utan kommer att beakta dessa aspekter i samband med framtida kontroller i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen kan inte bekräfta revisionsrättens slutsats, utan kommer att beakta dessa aspekter i samband med framtida kontroller i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89.

| c) | I samordningsorganens årsrapporter finns ingen statistik över resultaten av granskningarna i ett format som möjliggör meningsfulla analyser och jämförelser, framför allt på grund av att det inte finns några rättsliga krav på rapportering av olika grader av fel inom olika utgiftsområden. |
| --- | --- |

c)

I samordningsorganens årsrapporter finns ingen statistik över resultaten av granskningarna i ett format som möjliggör meningsfulla analyser och jämförelser, framför allt på grund av att det inte finns några rättsliga krav på rapportering av olika grader av fel inom olika utgiftsområden.

| c) | Den inkomna informationen analyseras och behandlas av kommissionen så att ett jämförande underlag mellan medlemsstaterna kan tas fram. |
| --- | --- |

c)

Den inkomna informationen analyseras och behandlas av kommissionen så att ett jämförande underlag mellan medlemsstaterna kan tas fram.

| d) | Kommissionen hade inte inrättat något kontrollprogram för att garantera att de kontroller som utförts var effektiva (de sista kontrollerna gjordes 1999/2000). |
| --- | --- |

d)

Kommissionen hade inte inrättat något kontrollprogram för att garantera att de kontroller som utförts var effektiva (de sista kontrollerna gjordes 1999/2000).

| d) | Sådana inspektionsprogram har genomförts under tidigare år med riskanalyser som underlag, och en annan genomgång genomförs för närvarande. |
| --- | --- |

d)

Sådana inspektionsprogram har genomförts under tidigare år med riskanalyser som underlag, och en annan genomgång genomförs för närvarande.

Tillämpningen av förordning (EEG) nr 4045/89 utvärderas också i fråga om exportbidrag, som är det största utgiftsområdet som täcks av förordningen. Samtliga nyligen genomförda revisioner av differentierade bidrag, förfinansiering och ursprung omfattade en bedömning av det bidrag som kommit från undersökningar utförda i enlighet med förordning nr 4045/89 i syfte att ta itu med de specifika risker som finns på området.

| e) | Kommissionen svarade inte skriftligt på medlemsstaternas riskanalyser, granskningsplaner eller årsrapporter (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

e)

Kommissionen svarade inte skriftligt på medlemsstaternas riskanalyser, granskningsplaner eller årsrapporter (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| e) | I fråga om den granskade perioden fick kommissionen extra försäkringar genom informella diskussioner och begäran om information. |
| --- | --- |

e)

I fråga om den granskade perioden fick kommissionen extra försäkringar genom informella diskussioner och begäran om information.

Under 2004 förbättrade kommissionen övervakningen och kontrollen mycket kraftigt genom formella skrivelser till flera medlemsstater som i första hand syftade till att förbättra den föreslagna riskanalysen.

| 4.16 | När efterhandsgranskningarna av utbetalningar görs på vederbörligt sätt är de ett värdefullt instrument för att upptäcka felaktiga GJP–utbetalningar (se
  figur 4.3
  ). I den form de nu rapporteras in av medlemsstaterna är de dock inte till någon hjälp för kommissionen när den skall identifiera och bedöma de viktigaste riskerna för oriktigheter. |
| --- | --- |

4.16

När efterhandsgranskningarna av utbetalningar görs på vederbörligt sätt är de ett värdefullt instrument för att upptäcka felaktiga GJP–utbetalningar (se
  figur 4.3
  ). I den form de nu rapporteras in av medlemsstaterna är de dock inte till någon hjälp för kommissionen när den skall identifiera och bedöma de viktigaste riskerna för oriktigheter.

| 4.16 | Varje år genomförs fler än 3 000 granskningar. Under den aktuella perioden upptäcktes 320 avvikelser till slutet av 2003 och det antalet kommer att öka när de pågående undersökningarna har avslutats. Under perioden 2001–2003 anmäldes 860 avvikelser till OLAF som ett resultat av tillämpningen av förordning nr 4045/89. Efterhandsgranskningar av utbetalningar är inte bara viktiga verktyg för att upptäcka avvikelser, utan fungerar också förebyggande. |
| --- | --- |

4.16

Varje år genomförs fler än 3 000 granskningar. Under den aktuella perioden upptäcktes 320 avvikelser till slutet av 2003 och det antalet kommer att öka när de pågående undersökningarna har avslutats. Under perioden 2001–2003 anmäldes 860 avvikelser till OLAF som ett resultat av tillämpningen av förordning nr 4045/89. Efterhandsgranskningar av utbetalningar är inte bara viktiga verktyg för att upptäcka avvikelser, utan fungerar också förebyggande.

Image

Revisionsrättens urval av transaktioner

| 4.17 | Revisionsrätten granskade ett representativt urval av 203 utbetalningar tagna både från 25 utbetalningsställens utgifter (dessa utbetalningsställen stod sammantaget för 75 % av utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken) och från kommissionens direkta utgifter. Genom dessa kontroller ville revisionsrätten få direkta bevis för att utbetalningarna var korrekt gjorda för en stödberättigande verksamhet. Sådana granskningar ger goda bevis för utgifter för arealstöd och, i mindre utsträckning, djurbidrag där revisorn ofta har tillgång till konkreta bevis. Däremot kan revisorn när det till exempel gäller exbortbidrag eller stöd utbetalade på basis av producerad kvantitet endast kontrollera dokument. Sådana dokuments tillförlitlighet som bevis påverkas både av vilken sorts transaktion och vilket kontrollsystem det gäller (se även punkterna 4.36 och 4.37 samt 4.46). |
| --- | --- |

4.17

Revisionsrätten granskade ett representativt urval av 203 utbetalningar tagna både från 25 utbetalningsställens utgifter (dessa utbetalningsställen stod sammantaget för 75 % av utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken) och från kommissionens direkta utgifter. Genom dessa kontroller ville revisionsrätten få direkta bevis för att utbetalningarna var korrekt gjorda för en stödberättigande verksamhet. Sådana granskningar ger goda bevis för utgifter för arealstöd och, i mindre utsträckning, djurbidrag där revisorn ofta har tillgång till konkreta bevis. Däremot kan revisorn när det till exempel gäller exbortbidrag eller stöd utbetalade på basis av producerad kvantitet endast kontrollera dokument. Sådana dokuments tillförlitlighet som bevis påverkas både av vilken sorts transaktion och vilket kontrollsystem det gäller (se även punkterna 4.36 och 4.37 samt 4.46).

| 4.17 | Kontrollsystemen för utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller föreskrifter om fysiska kontroller av en procentandel av transaktionerna, kontroll av samtliga dokument, avskräckande åtgärder samt antingen efterhandsgranskningar av utbetalningar i enlighet med förordning nr 4045 och/eller överensstämmelse med IACS. |
| --- | --- |

4.17

Kontrollsystemen för utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller föreskrifter om fysiska kontroller av en procentandel av transaktionerna, kontroll av samtliga dokument, avskräckande åtgärder samt antingen efterhandsgranskningar av utbetalningar i enlighet med förordning nr 4045 och/eller överensstämmelse med IACS.

Årlig verksamhetsrapport från generaldirektören vid Generaldirektoratet för jordbruk

| 4.18 | I verksamhetsrapporten beskrivs vad Generaldirektoratet för jordbruk har gjort under 2003 och den innehåller en förklaring från generaldirektören om att kontrollförfarandena ger säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Syftet med förklaringen är att ge en förvaltningsförklaring om att systemet för intern kontroll fungerar tillfredsställande. Generaldirektörens förklaring innehåller fem reservationer. Två av dessa gäller GJP-utgifter: fortsatt oro över förvaltning och administration av Internationella olivoljerådet och Greklands misslyckande med att till fullo genomföra IACS. I rapporten behandlas framsteg som gjorts på dessa två punkter sedan 2002 och dras slutsatsen att det trots de framsteg som har gjorts ännu inte går att veta om problemen som konstaterades har lösts. |
| --- | --- |

4.18

I verksamhetsrapporten beskrivs vad Generaldirektoratet för jordbruk har gjort under 2003 och den innehåller en förklaring från generaldirektören om att kontrollförfarandena ger säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Syftet med förklaringen är att ge en förvaltningsförklaring om att systemet för intern kontroll fungerar tillfredsställande. Generaldirektörens förklaring innehåller fem reservationer. Två av dessa gäller GJP-utgifter: fortsatt oro över förvaltning och administration av Internationella olivoljerådet och Greklands misslyckande med att till fullo genomföra IACS. I rapporten behandlas framsteg som gjorts på dessa två punkter sedan 2002 och dras slutsatsen att det trots de framsteg som har gjorts ännu inte går att veta om problemen som konstaterades har lösts.

| 4.19 | För GJP-utgifter vilkas förvaltning delas med medlemsstaterna grundar sig generaldirektörens förklaring på |
| --- | --- |

4.19

För GJP-utgifter vilkas förvaltning delas med medlemsstaterna grundar sig generaldirektörens förklaring på

| a) | beslutet om finansiellt godkännande för 2002 (inte 2003), och |
| --- | --- |

a)

beslutet om finansiellt godkännande för 2002 (inte 2003), och

| b) | överensstämmelsebeslut (se punkt 4.70) fattade under 2003, som inte omfattar korrigeringar avseende 2003. (Överensstämmelsebeslut om utgifterna under 2003 kommer att fattas under kommande år) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

b)

överensstämmelsebeslut (se punkt 4.70) fattade under 2003, som inte omfattar korrigeringar avseende 2003. (Överensstämmelsebeslut om utgifterna under 2003 kommer att fattas under kommande år) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.20 | Förklaringen gäller med andra ord transaktioner som gjorts under år före 2003. Den är inte avsedd att ge och ger heller inte säkerhet som revisionsrätten kan stödja sig på för revisionsförklaringen för 2003. |
| --- | --- |

4.20

Förklaringen gäller med andra ord transaktioner som gjorts under år före 2003. Den är inte avsedd att ge och ger heller inte säkerhet som revisionsrätten kan stödja sig på för revisionsförklaringen för 2003.

| 4.19 och 4.20 | Revisionsförklaringen från generaldirektören för GD Jordbruk baseras, i fråga om EUGFJ:s garantisektion, på följande delar: |
| --- | --- |

4.19 och 4.20

Revisionsförklaringen från generaldirektören för GD Jordbruk baseras, i fråga om EUGFJ:s garantisektion, på följande delar:

Förekomst av ett förfarande för godkännande av räkenskaperna i enlighet med artikel 53.5 i budgetförordningen. De finansiella korrigeringar som genomförts baseras på de granskningar kommissionen gjort i medlemsstaterna. Det faktum att beslut om att godkänna räkenskaper görs några år efter utgiftsåret är en viktig del av förfarandet, som bland annat omfattar medlemsstaternas rätt att kommentera resultaten.

Den trygghet som ackreditering av utbetalningsställena innebär, det årliga certifieringsförfarandet och IACS. Dessa delar gör att man kan känna förtroende för kontrollen av de utgifter som deklarerats.

Flera andra delar bidrar till denna trygghet. Det kan exempelvis röra sig om resultaten från kommissionens interna revisionstjänst och den interna revisionsenheten samt eventuell information från OLAF. GD Jordbruk tar också hänsyn till information från revisionsrätten.

Som framgår av ovanstående omfattar förklaringen transaktioner under 2003.

| 4.21 | De övervakningssystem som finns för GJP förser Generaldirektoratet för jordbruk med en stor mängd uppgifter av betydelse för de berörda utgifternas laglighet och korrekthet. I synnerhet genom IACS identifieras många inkorrekta ansökningar, blockeras utbetalningar och kan jordbrukare som anger för höga belopp i sina stödansökningar bestraffas. |
| --- | --- |

4.21

De övervakningssystem som finns för GJP förser Generaldirektoratet för jordbruk med en stor mängd uppgifter av betydelse för de berörda utgifternas laglighet och korrekthet. I synnerhet genom IACS identifieras många inkorrekta ansökningar, blockeras utbetalningar och kan jordbrukare som anger för höga belopp i sina stödansökningar bestraffas.

| 4.22 | Den årliga verksamhetsrapporten pekar varken på resultaten av kontroller inom övervakningssystemen eller på uppenbara brister i dessa system. Det nämns heller inte något om att kommissionen fortsätter att skjuta upp godkännandet av 21 utbetalningsställens räkenskaper för 2001 och 2002 (se punkt 4.66), och man kommenterar inte karaktären hos eller budgetkonsekvenserna av de överenstämmelsebeslut som fattades 2003. |
| --- | --- |

4.22

Den årliga verksamhetsrapporten pekar varken på resultaten av kontroller inom övervakningssystemen eller på uppenbara brister i dessa system. Det nämns heller inte något om att kommissionen fortsätter att skjuta upp godkännandet av 21 utbetalningsställens räkenskaper för 2001 och 2002 (se punkt 4.66), och man kommenterar inte karaktären hos eller budgetkonsekvenserna av de överenstämmelsebeslut som fattades 2003.

| 4.22 | Den årliga verksamhetsrapporten skall innehålla en presentation av de viktigaste framsteg som gjorts av en avdelning samt en bedömning av i vilken utsträckning verksamheterna genomför det program som läggs fram i den årliga förvaltningsplanen. De kontrollsystem som används skall beskrivas och svagheter skall ringas in. De svagheter som anses ha ett större inflytande på generaldirektörens revisionsförklaring skall bli föremål för reservation och skall beskrivas och kvantifieras. |
| --- | --- |

4.22

Den årliga verksamhetsrapporten skall innehålla en presentation av de viktigaste framsteg som gjorts av en avdelning samt en bedömning av i vilken utsträckning verksamheterna genomför det program som läggs fram i den årliga förvaltningsplanen. De kontrollsystem som används skall beskrivas och svagheter skall ringas in. De svagheter som anses ha ett större inflytande på generaldirektörens revisionsförklaring skall bli föremål för reservation och skall beskrivas och kvantifieras.

I verksamhetsrapporten från GD Jordbruk för 2003 informeras i första hand om systemen för godkännande av räkenskaperna, de beslut om godkännande som kommissionen fattat under året och dessutom anges hur många överensstämmelsebeslut som fattats. Eftersom man strävat efter att hålla rapportens längd nere, har inte alla poster beskrivits i detalj. Som revisionsrätten påpekar borde GD Jordbruk överväga ett bredare tillvägagånssätt i kommande verksamhetsrapporter, till exempel en mer omfattande beskrivning av de delar som ligger till grund för den revision som ansvarig tjänsteman utarbetat.

| 4.23 | I rapporten nämns att fjorton av normerna för intern kontroll hade införts till fullo den 31 december 2003. I februari 2004 var det endast fyra kvar som inte var helt införda. Kommissionens interna revisionstjänst genomförde en djupgående granskning av Generaldirektoratet för jordbruk i oktober 2003, och gjorde ett antal iakttagelser som gäller normer för intern kontroll. Dessa rekommendationer godkändes till största delen av Generaldirektoratet för jordbruk, och korrigerande åtgärder vidtogs såsom beskrivs i den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

4.23

I rapporten nämns att fjorton av normerna för intern kontroll hade införts till fullo den 31 december 2003. I februari 2004 var det endast fyra kvar som inte var helt införda. Kommissionens interna revisionstjänst genomförde en djupgående granskning av Generaldirektoratet för jordbruk i oktober 2003, och gjorde ett antal iakttagelser som gäller normer för intern kontroll. Dessa rekommendationer godkändes till största delen av Generaldirektoratet för jordbruk, och korrigerande åtgärder vidtogs såsom beskrivs i den årliga verksamhetsrapporten.

Revisionsrättens granskning av den gemensamma jordbrukspolitikens utgiftsområden

Arealstöd

| 4.24 | Utgifterna när det gäller stöd för jordbruksgrödor som utbetalas med utgångspunkt i arealstöd uppgick till 16 340 miljoner euro 2003, det vill säga till 36 % av GJP-utgifterna. Samtliga dessa utgifter omfattas av IACS. |
| --- | --- |

4.24

Utgifterna när det gäller stöd för jordbruksgrödor som utbetalas med utgångspunkt i arealstöd uppgick till 16 340 miljoner euro 2003, det vill säga till 36 % av GJP-utgifterna. Samtliga dessa utgifter omfattas av IACS.

| 4.25 | Resultaten från IACS-kontrollerna av arealer som deklarerats för 2002 (som ledde till stödutbetalningar 2003) finns i
  tabell 4.1
  . Dessa resultat omfattar jordbruksgrödor (56 % av den totala kontrollerade arealen) och även grovfoderarealer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) som inte subventioneras på basis av odlingsarealen. Det går inte att skilja mellan kontrollresultat för olika grödor (vete, proteingrödor, durumvete, osv.) och för grovfoderarealer (för vilka det inte betalas ut arealstöd). De totala sifferuppgifter som nämns gäller alltså inte endast arealstödordningar, och döljer variationer mellan olika stödordningar. |
| --- | --- |

4.25

Resultaten från IACS-kontrollerna av arealer som deklarerats för 2002 (som ledde till stödutbetalningar 2003) finns i
  tabell 4.1
  . Dessa resultat omfattar jordbruksgrödor (56 % av den totala kontrollerade arealen) och även grovfoderarealer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) som inte subventioneras på basis av odlingsarealen. Det går inte att skilja mellan kontrollresultat för olika grödor (vete, proteingrödor, durumvete, osv.) och för grovfoderarealer (för vilka det inte betalas ut arealstöd). De totala sifferuppgifter som nämns gäller alltså inte endast arealstödordningar, och döljer variationer mellan olika stödordningar.

| 4.25 | Även om man måste erkänna att mer detaljerade statistiska uppgifter från medlemsstaterna skulle ge ett säkrare underlag, skulle fördelarna ändå inte stå i rimlig proportion till insatserna och dessutom måste de administrativa uppgifterna minskas. |
| --- | --- |

4.25

Även om man måste erkänna att mer detaljerade statistiska uppgifter från medlemsstaterna skulle ge ett säkrare underlag, skulle fördelarna ändå inte stå i rimlig proportion till insatserna och dessutom måste de administrativa uppgifterna minskas.

| 4.26 | Den totala förekomsten av fel som rapporterats till kommissionen är 1,7 % (jämfört med 1,3 % för bidrag som betalades ut 2002 och 2,4 % 2001). Totalsumman omfattar resultaten av kontroller av ansökningar som valts ut slumpmässigt och på basis av en riskanalys. Den totala förekomsten av fel som påträffades vid slumpmässiga kontroller var 2,4 % jämfört med 1,5 % för kontroller som valts utifrån en riskbedömning (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.26

Den totala förekomsten av fel som rapporterats till kommissionen är 1,7 % (jämfört med 1,3 % för bidrag som betalades ut 2002 och 2,4 % 2001). Totalsumman omfattar resultaten av kontroller av ansökningar som valts ut slumpmässigt och på basis av en riskanalys. Den totala förekomsten av fel som påträffades vid slumpmässiga kontroller var 2,4 % jämfört med 1,5 % för kontroller som valts utifrån en riskbedömning (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.26 | Om jämförelsen begränsas till de 14 medlemsstater som infört IACS på ett tillfredsställande sätt (se punkt 4.47 a), rapporterade medlemsstaterna nedanstående totala felfrekvens till kommissionen: |
| --- | --- |

4.26

Om jämförelsen begränsas till de 14 medlemsstater som infört IACS på ett tillfredsställande sätt (se punkt 4.47 a), rapporterade medlemsstaterna nedanstående totala felfrekvens till kommissionen:

| Felfrekvensnivå | Total felfrekvens | Felfrekvens
  Slumpmässigt urval | Felfrekvens
  Riskbedömning |
| --- | --- | --- | --- |
| > 0 % | 1,5 % | 1,6 % | 1,5 % |
| > 3 % | 1,4 % | 1,4 % | 1,4 % |
| > 20 % | 0,9 % | 0,9 % | 0,9 % |
| > 30 % | 0,5 % | 0,4 % | 0,5 % |

Felfrekvensnivå

Total felfrekvens

Felfrekvens

Slumpmässigt urval

Felfrekvens

Riskbedömning

> 0 %

1,5 %

1,6 %

1,5 %

> 3 %

1,4 %

1,4 %

1,4 %

> 20 %

0,9 %

0,9 %

0,9 %

> 30 %

0,5 %

0,4 %

0,5 %

Som revisionsrätten påpekar påverkas de totala siffrorna av den ökade användningen av fjärranalys i kontroller som bygger på riskanalyser, vilket främst skett i Finland, Frankrike, Irland och Förenade kungariket.

IACS-förordningen har ändrats i fråga om riskanalys, främst genom att det införts en skyldighet för medlemsstaterna att årligen gå igenom hur effektiva de använda riskfaktorerna är.

| 4.27 | Det är anmärkningsvärt att slumpmässiga kontroller visar på en högre förekomst av fel än de kontroller som valts utifrån en riskanalys. Vissa medlemsstater rapporterar högre förekomster av fel för kontroller som baserats på riskanalys än för slumpmässiga kontroller (Sverige (3,3 % fel vid riskbaserade kontroller, 1,5 % vid slumpmässiga kontroller), Italien (3,3 % vid riskbaserade kontroller, 1,9 % vid slumpmässiga kontroller) och Österrike (2,5 % vid riskbaserade kontroller, 0,7 % vid slumpmässiga kontroller)). I den andra änden av skalan finns Grekland som rapporterat 1,9 % för riskbaserat urval jämfört med 13,5 % för slumpmässigt urval. |
| --- | --- |

4.27

Det är anmärkningsvärt att slumpmässiga kontroller visar på en högre förekomst av fel än de kontroller som valts utifrån en riskanalys. Vissa medlemsstater rapporterar högre förekomster av fel för kontroller som baserats på riskanalys än för slumpmässiga kontroller (Sverige (3,3 % fel vid riskbaserade kontroller, 1,5 % vid slumpmässiga kontroller), Italien (3,3 % vid riskbaserade kontroller, 1,9 % vid slumpmässiga kontroller) och Österrike (2,5 % vid riskbaserade kontroller, 0,7 % vid slumpmässiga kontroller)). I den andra änden av skalan finns Grekland som rapporterat 1,9 % för riskbaserat urval jämfört med 13,5 % för slumpmässigt urval.

| 4.27 | Om Grekland undantas, uppvisar de prov som utförts slumpmässigt i princip samma felfrekvens som de som baseras på riskanalys. |
| --- | --- |

4.27

Om Grekland undantas, uppvisar de prov som utförts slumpmässigt i princip samma felfrekvens som de som baseras på riskanalys.

Tabell 4.1 – Arealstöd, grovfoderarealer och andra grödor – Resultat av IACS-kontroller på fältet och fjärranalys 2002, beträffande stöd som betalats ut 2003

| Medlemsstat | Inlämnade ansökningar | Kontrollerade ansökningar | Ansökningar med fel |
| --- | --- | --- | --- |
| Antal | Areal (ha) | Genomsnittlig areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % | Genomsnittlig areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % |
| Belgien | 41 927 | 1 015 848 | 24 | 4 265 | 10,2 | 162 331 | 16,0 | 38 | 1 088 | 25,5 | 1 137 | 0,7 |
| Danmark | 51 147 | 2 332 595 | 46 | 2 797 | 5,5 | 135 355 | 5,8 | 48 | 812 | 29,0 | 919 | 0,7 |
| Tyskland | 319 167 | 14 243 441 | 45 | 19 518 | 6,1 | 1 062 945 | 7,5 | 54 | 8 671 | 44,4 | 7 419 | 0,7 |
| Grekland | 324 667 | 2 162 368 | 7 | 34 465 | 10,6 | 840 636 | 38,9 | 24 | 10 074 | 29,2 | 33 032 | 3,9 |
| Spanien | 435 039 | 18 028 312 | 41 | 42 490 | 9,8 | 2 228 789 | 12,4 | 52 | 17 561 | 41,3 | 56 162 | 2,5 |
| Frankrike | 420 222 | 23 690 759 | 56 | 29 437 | 7,0 | 1 881 181 | 7,9 | 64 | 9 916 | 33,7 | 13 270 | 0,7 |
| Irland | 127 006 | 4 653 421 | 37 | 10 491 | 8,3 | 499 503 | 10,7 | 48 | 913 | 8,7 | 857 | 0,2 |
| Italien | 600 375 | 7 086 654 | 12 | 60 491 | 10,1 | 1 512 492 | 21,3 | 25 | 25 236 | 41,7 | 49 516 | 3,3 |
| Luxemburg | 2 007 | 122 626 | 61 | 187 | 9,3 | 17 243 | 14,1 | 92 | 151 | 80,7 | 485 | 2,8 |
| Nederländerna | 46 898 | 662 488 | 14 | 4 144 | 8,8 | 78 156 | 11,8 | 19 | 1 045 | 25,2 | 1 784 | 2,3 |
| Österrike | 129 277 | 2 458 617 | 19 | 8 782 | 6,8 | 202 671 | 8,2 | 23 | 4 889 | 55,7 | 3 924 | 1,9 |
| Portugal | 138 708 | 2 462 707 | 18 | 13 537 | 9,8 | 1 564 683 | 63,5 | 116 | 6 996 | 51,7 | 16 847 | 1,1 |
| Finland | 69 584 | 2 076 462 | 30 | 4 887 | 7,0 | 176 925 | 8,5 | 36 | 2 007 | 41,1 | 1 364 | 0,8 |
| Sverige | 59 705 | 2 730 135 | 46 | 4 210 | 7,1 | 243 405 | 8,9 | 58 | 2 099 | 49,9 | 6 958 | 2,9 |
| Förenade kungariket | 129 188 | 14 229 365 | 110 | 8 871 | 6,9 | 1 049 714 | 7,4 | 118 | 3 259 | 36,7 | 4 405 | 0,4 |
| Totalt 2002 | 2 894 917 | 97 955 796 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079 | 1,7 |
| Totalt 2001 (9) | 2 935 273 | 98 275 675 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423 | 11,8 | 39 | 62 968 | 21,0 | 156 928 | 1,3 |
| Totalt 2000 (9) | 2 973 806 | 96 176 722 | 32 | 330 906 | 11,1 | 11 594 185 | 12,1 | 35 | 81 598 | 24,7 | 274 119 | 2,4 |

Medlemsstat

Inlämnade ansökningar

Kontrollerade ansökningar

Ansökningar med fel

Antal

Areal (ha)

Genomsnittlig areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Genomsnittlig areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Belgien

41 927

1 015 848

24

4 265

10,2

162 331

16,0

38

1 088

25,5

1 137

0,7

Danmark

51 147

2 332 595

46

2 797

5,5

135 355

5,8

48

812

29,0

919

0,7

Tyskland

319 167

14 243 441

45

19 518

6,1

1 062 945

7,5

54

8 671

44,4

7 419

0,7

Grekland

324 667

2 162 368

7

34 465

10,6

840 636

38,9

24

10 074

29,2

33 032

3,9

Spanien

435 039

18 028 312

41

42 490

9,8

2 228 789

12,4

52

17 561

41,3

56 162

2,5

Frankrike

420 222

23 690 759

56

29 437

7,0

1 881 181

7,9

64

9 916

33,7

13 270

0,7

Irland

127 006

4 653 421

37

10 491

8,3

499 503

10,7

48

913

8,7

857

0,2

Italien

600 375

7 086 654

12

60 491

10,1

1 512 492

21,3

25

25 236

41,7

49 516

3,3

Luxemburg

2 007

122 626

61

187

9,3

17 243

14,1

92

151

80,7

485

2,8

Nederländerna

46 898

662 488

14

4 144

8,8

78 156

11,8

19

1 045

25,2

1 784

2,3

Österrike

129 277

2 458 617

19

8 782

6,8

202 671

8,2

23

4 889

55,7

3 924

1,9

Portugal

138 708

2 462 707

18

13 537

9,8

1 564 683

63,5

116

6 996

51,7

16 847

1,1

Finland

69 584

2 076 462

30

4 887

7,0

176 925

8,5

36

2 007

41,1

1 364

0,8

Sverige

59 705

2 730 135

46

4 210

7,1

243 405

8,9

58

2 099

49,9

6 958

2,9

Förenade kungariket

129 188

14 229 365

110

8 871

6,9

1 049 714

7,4

118

3 259

36,7

4 405

0,4

Totalt 2002

2 894 917

97 955 796

34

248 572

8,6

11 656 029

11,9

47

94 717

38,1

198 079

1,7

Totalt 2001 (9)

2 935 273

98 275 675

33

299 716

10,2

11 638 423

11,8

39

62 968

21,0

156 928

1,3

Totalt 2000 (9)

2 973 806

96 176 722

32

330 906

11,1

11 594 185

12,1

35

81 598

24,7

274 119

2,4

| 4.28 | Medlemsstaterna kontrollerade 8,6 % av ansökningarna på plats, vilka representerade 11,9 % av den areal för vilken ansökningar hade gjorts. Medlemsstaterna fann fel i fler än var tredje av de kontrollerade ansökningarna. Tre femtedelar av kontrollerna gjordes med hjälp av fjärranalys (vanligtvis flygfotografering) och resten var sedvanliga kontroller på plats. Det fanns markanta skillnader mellan medlemsstaterna (se
  diagram 4.4
  ), till exempel följande: |
| --- | --- |

4.28

Medlemsstaterna kontrollerade 8,6 % av ansökningarna på plats, vilka representerade 11,9 % av den areal för vilken ansökningar hade gjorts. Medlemsstaterna fann fel i fler än var tredje av de kontrollerade ansökningarna. Tre femtedelar av kontrollerna gjordes med hjälp av fjärranalys (vanligtvis flygfotografering) och resten var sedvanliga kontroller på plats. Det fanns markanta skillnader mellan medlemsstaterna (se
  diagram 4.4
  ), till exempel följande:

| a) | Luxemburg fann fel i 80 % av de kontrollerade ansökningarna, och Irland, där de flesta kontrollerna gällde grovfoderarealer, konstaterade lägst felfrekvens (9 %). |
| --- | --- |

a)

Luxemburg fann fel i 80 % av de kontrollerade ansökningarna, och Irland, där de flesta kontrollerna gällde grovfoderarealer, konstaterade lägst felfrekvens (9 %).

| b) | I Grekland och Italien stod de upptäckta felen för störst procentandel av arealen i stödansökningarna. Där uppgick de till 3,9 % respektive 3,3 % av den kontrollerade arealen. Dessa båda länder följdes av Sverige (2,9 %) och Luxemburg (2,8 %). |
| --- | --- |

b)

I Grekland och Italien stod de upptäckta felen för störst procentandel av arealen i stödansökningarna. Där uppgick de till 3,9 % respektive 3,3 % av den kontrollerade arealen. Dessa båda länder följdes av Sverige (2,9 %) och Luxemburg (2,8 %).

| c) | Portugal (98 %) var det land som använde fjärranalys mest. Flygfotografering användes inte alls av Österrike och Luxemburg. |
| --- | --- |

c)

Portugal (98 %) var det land som använde fjärranalys mest. Flygfotografering användes inte alls av Österrike och Luxemburg.

Image

| 4.29 | Fel som påträffas av IACS-kontrollörerna kan leda till kännbara påföljder. Om de påträffade felen är 3 % eller lägre betalar man ut bidrag för den aktuella odlingsgruppen till det ansökta beloppet minus det belopp som felet omfattar. Om man vid en kontroll påträffar ett fel på mellan 3 % och 20 % reduceras utbetalningen med det belopp som felet omfattar, och man lägger till en påföljdsavgift motsvarande två gånger det belopp som felet omfattar. Om kontrollörerna upptäcker ett fel som överstiger 20 % av det belopp som uppges i ansökan dras hela bidraget för den odlingsgruppen tillbaka. Totalt fann medlemsstaterna fel som översteg 20 % av det belopp som uppgetts i ansökan i nästan var tionde kontrollerad ansökan. Sådana fel påträffades oftast i Spanien (var femte kontrollerad ansökan), Portugal och Luxemburg (var sjunde) och Grekland (var åttonde). |
| --- | --- |

4.29

Fel som påträffas av IACS-kontrollörerna kan leda till kännbara påföljder. Om de påträffade felen är 3 % eller lägre betalar man ut bidrag för den aktuella odlingsgruppen till det ansökta beloppet minus det belopp som felet omfattar. Om man vid en kontroll påträffar ett fel på mellan 3 % och 20 % reduceras utbetalningen med det belopp som felet omfattar, och man lägger till en påföljdsavgift motsvarande två gånger det belopp som felet omfattar. Om kontrollörerna upptäcker ett fel som överstiger 20 % av det belopp som uppges i ansökan dras hela bidraget för den odlingsgruppen tillbaka. Totalt fann medlemsstaterna fel som översteg 20 % av det belopp som uppgetts i ansökan i nästan var tionde kontrollerad ansökan. Sådana fel påträffades oftast i Spanien (var femte kontrollerad ansökan), Portugal och Luxemburg (var sjunde) och Grekland (var åttonde).

| 4.30 | Som helhet överensstämmer resultaten av revisionsrättens kontroller av transaktioner (varav 76 gäller utbetalningar av arealstöd) i huvudsak med resultaten av slumpmässiga kontroller som gjorts av medlemsstaterna, och fördelningen är mycket lik tidigare års mönster. |
| --- | --- |

4.30

Som helhet överensstämmer resultaten av revisionsrättens kontroller av transaktioner (varav 76 gäller utbetalningar av arealstöd) i huvudsak med resultaten av slumpmässiga kontroller som gjorts av medlemsstaterna, och fördelningen är mycket lik tidigare års mönster.

| a) | De flesta utbetalningarna var felfria. |
| --- | --- |

a)

De flesta utbetalningarna var felfria.

| b) | Omkring var tredje innehöll relativt små mätfel (inte mer än dubbelt så mycket som den treprocentiga felfrekvensen för vilken det inte införs några påföljder enligt IACS [punkt 4.29]). Även om fel av denna typ och omfattning liksom tidigare år är frekventa, har de ingen påtaglig inverkan på de totala utgifterna. |
| --- | --- |

b)

Omkring var tredje innehöll relativt små mätfel (inte mer än dubbelt så mycket som den treprocentiga felfrekvensen för vilken det inte införs några påföljder enligt IACS [punkt 4.29]). Även om fel av denna typ och omfattning liksom tidigare år är frekventa, har de ingen påtaglig inverkan på de totala utgifterna.

| c) | Ett relativt litet antal helt eller till stor del oberättigade ansökningar är en större källa till oriktiga utgifter än dessa små mätfel (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

c)

Ett relativt litet antal helt eller till stor del oberättigade ansökningar är en större källa till oriktiga utgifter än dessa små mätfel (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

Djurbidrag

| 4.31 | Utgifterna för djurbidrag uppgick till 9 890 miljoner euro 2003, det vill säga 22 % av GJP-utgifterna. IACS:s kontrollstatistik över djurbidrag visar antal djur som jordbrukare har sökt stöd för men som kontrollörerna upptäckte inte fanns eller inte var stödberättigande. Såsom nämns i punkt 4.12 anser revisionsrätten att dessa statistiska uppgifter är mindre tillförlitliga än motsvarande statistik för ansökningar om arealstöd. Under 2002 (dvs. med avseende på stöd som betalats ut 2003) kontrollerade 14 medlemsstater 18,7 % av de djur som uppgetts i ansökningarna om stöd från det största stödsystemet, am- och dikobidraget (se
  tabell 4.2 och diagram 4.5
  ) och fann att 2,0 % av djuren saknades eller inte var stödberättigande (2001 konstaterades att 6,4 % inte var stödberättigande). För det särskilda nötköttsbidraget var andelen saknade eller ej godkända djur 3,8 % under 2002, för extensifieringsbidraget 1,5 % (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) och för får- och getbidragen 5,6 %. |
| --- | --- |

4.31

Utgifterna för djurbidrag uppgick till 9 890 miljoner euro 2003, det vill säga 22 % av GJP-utgifterna. IACS:s kontrollstatistik över djurbidrag visar antal djur som jordbrukare har sökt stöd för men som kontrollörerna upptäckte inte fanns eller inte var stödberättigande. Såsom nämns i punkt 4.12 anser revisionsrätten att dessa statistiska uppgifter är mindre tillförlitliga än motsvarande statistik för ansökningar om arealstöd. Under 2002 (dvs. med avseende på stöd som betalats ut 2003) kontrollerade 14 medlemsstater 18,7 % av de djur som uppgetts i ansökningarna om stöd från det största stödsystemet, am- och dikobidraget (se
  tabell 4.2 och diagram 4.5
  ) och fann att 2,0 % av djuren saknades eller inte var stödberättigande (2001 konstaterades att 6,4 % inte var stödberättigande). För det särskilda nötköttsbidraget var andelen saknade eller ej godkända djur 3,8 % under 2002, för extensifieringsbidraget 1,5 % (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) och för får- och getbidragen 5,6 %.

| 4.32 | Sammantaget finns det stora variationer mellan år och mellan medlemsstater i den mängd fel som konstaterats vid IACS-kontroller av djur. |
| --- | --- |

4.32

Sammantaget finns det stora variationer mellan år och mellan medlemsstater i den mängd fel som konstaterats vid IACS-kontroller av djur.

| 4.31 och 4.32 | Som angivits i punkt 4.11 d undersöks statistiken från kontrollerna. Den skall också granskas som en del av det årliga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

4.31 och 4.32

Som angivits i punkt 4.11 d undersöks statistiken från kontrollerna. Den skall också granskas som en del av det årliga arbetsprogrammet.

Tabell 4.2 – IACS-kontroller av am- och dikobidrag – Resultat av kontroller på plats 2002, beträffande stöd som betalats ut 2003

| Medlemsstat | Antal inlämnade ansökningar totalt | Kontrollerade ansökningar | Kontrollerade ansökningar som delvis avslagits | Kontrollerade ansökningar som avslagits i sin helhet | Totalt antal djur som ansökningarna gäller | Kontrollerade djur | Kontrollerade djur som avslagits |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % |
| Belgien | 15 999 | 1 581 | 9,9 | 21 | 1,3 | 17 | 1,1 | 396 431 | 61 147 | 15,4 | 223 | 0,4 |
| Danmark | 9 108 | 831 | 9,1 | 77 | 9,3 | 8 | 1,0 | 109 063 | 25 835 | 23,7 | 205 | 0,8 |
| Tyskland | 34 576 | 3 877 | 11,2 | 274 | 7,1 | 79 | 2,0 | 639 269 | 85 734 | 13,4 | 2 935 | 3,4 |
| Grekland | 12 198 | 12 141 | 99,5 | 512 | 4,2 | 95 | 0,8 | 210 899 | 210 062 | 99,6 | 1 981 | 0,9 |
| Spanien | 66 156 | 10 178 | 15,4 | 779 | 7,7 | 74 | 0,7 | 1 716 545 | 516 390 | 30,1 | 5 973 | 1,2 |
| Frankrike | 127 842 | 15 710 | 12,3 | 2 475 | 15,8 | 293 | 1,9 | 4 305 417 | 618 471 | 14,4 | 3 304 | 0,5 |
| Irland | 64 250 | 5 282 | 8,2 | 272 | 5,1 | 35 | 0,7 | 1 109 795 | 120 051 | 10,8 | 1 101 | 0,9 |
| Italien | 58 068 | 12 117 | 20,9 | 503 | 4,2 | 1 987 | 16,4 | 776 506 | 160 728 | 20,7 | 9 871 | 6,1 |
| Luxemburg (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) | (12) |
| Nederländerna | 4 498 | 824 | 18,3 | 44 | 5,3 | 49 | 5,9 | 51 996 | 19 926 | 38,3 | 284 | 1,4 |
| Österrike | 62 463 | 6 170 | 9,9 | 493 | 8,0 | 117 | 1,9 | 391 117 | 58 753 | 15,0 | 1 165 | 2,0 |
| Portugal | 27 093 | 3 173 | 11,7 | 125 | 3,9 | 120 | 3,8 | 319 540 | 41 581 | 13,0 | 15 823 | 38,1 |
| Finland | 1 469 | 159 | 10,8 | 8 | 5,0 | 2 | 1,3 | 33 494 | 4 348 | 13,0 | 32 | 0,7 |
| Sverige | 10 116 | 850 | 8,4 | 4 | 0,5 | 0 | 0,0 | 151 709 | 15 011 | 9,9 | 67 | 0,4 |
| Förenade kungariket | 45 257 | 5 194 | 11,5 | 469 | 9,0 | 57 | 1,1 | 1 722 468 | 292 779 | 17,0 | 2 444 | 0,8 |
| Totalt 2002 | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| Totalt 2001 | 581 293 | 81 921 | 14,1 | 10 469 | 12,8 | 1 058 | 1,3 | 11 696 270 | 2 115 578 | 18,1 | 136 130 | 6,4 |

Medlemsstat

Antal inlämnade ansökningar totalt

Kontrollerade ansökningar

Kontrollerade ansökningar som delvis avslagits

Kontrollerade ansökningar som avslagits i sin helhet

Totalt antal djur som ansökningarna gäller

Kontrollerade djur

Kontrollerade djur som avslagits

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Belgien

15 999

1 581

9,9

21

1,3

17

1,1

396 431

61 147

15,4

223

0,4

Danmark

9 108

831

9,1

77

9,3

8

1,0

109 063

25 835

23,7

205

0,8

Tyskland

34 576

3 877

11,2

274

7,1

79

2,0

639 269

85 734

13,4

2 935

3,4

Grekland

12 198

12 141

99,5

512

4,2

95

0,8

210 899

210 062

99,6

1 981

0,9

Spanien

66 156

10 178

15,4

779

7,7

74

0,7

1 716 545

516 390

30,1

5 973

1,2

Frankrike

127 842

15 710

12,3

2 475

15,8

293

1,9

4 305 417

618 471

14,4

3 304

0,5

Irland

64 250

5 282

8,2

272

5,1

35

0,7

1 109 795

120 051

10,8

1 101

0,9

Italien

58 068

12 117

20,9

503

4,2

1 987

16,4

776 506

160 728

20,7

9 871

6,1

Luxemburg (12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

(12)

Nederländerna

4 498

824

18,3

44

5,3

49

5,9

51 996

19 926

38,3

284

1,4

Österrike

62 463

6 170

9,9

493

8,0

117

1,9

391 117

58 753

15,0

1 165

2,0

Portugal

27 093

3 173

11,7

125

3,9

120

3,8

319 540

41 581

13,0

15 823

38,1

Finland

1 469

159

10,8

8

5,0

2

1,3

33 494

4 348

13,0

32

0,7

Sverige

10 116

850

8,4

4

0,5

0

0,0

151 709

15 011

9,9

67

0,4

Förenade kungariket

45 257

5 194

11,5

469

9,0

57

1,1

1 722 468

292 779

17,0

2 444

0,8

Totalt 2002

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

Totalt 2001

581 293

81 921

14,1

10 469

12,8

1 058

1,3

11 696 270

2 115 578

18,1

136 130

6,4

Image

| 4.33 | Vid revisionsrättens direkta kontroller konstaterades både fel i de belopp som uppgetts i ansökningar och brister i hur kontrollsystemen fungerar, såsom |
| --- | --- |

4.33

Vid revisionsrättens direkta kontroller konstaterades både fel i de belopp som uppgetts i ansökningar och brister i hur kontrollsystemen fungerar, såsom

| a) | att alltför många djur deklarerats (Italien) och kontrollörerna inte hade upptäckt att jordbrukaren hade färre stödberättigande tackor än vad han deklarerat i sin stödansökan, |
| --- | --- |

a)

att alltför många djur deklarerats (Italien) och kontrollörerna inte hade upptäckt att jordbrukaren hade färre stödberättigande tackor än vad han deklarerat i sin stödansökan,

| b) | att dokumentering och registrering av uppgifter om djur hade skötts dåligt av stödmottagare (Grekland, Spanien, Frankrike, Italien och Portugal), och |
| --- | --- |

b)

att dokumentering och registrering av uppgifter om djur hade skötts dåligt av stödmottagare (Grekland, Spanien, Frankrike, Italien och Portugal), och

| c) | att antalet djur på gården skilde sig från det antal som registrerats i det djurregister som varje stödmottagare för (Spanien, Frankrike och Portugal). |
| --- | --- |

c)

att antalet djur på gården skilde sig från det antal som registrerats i det djurregister som varje stödmottagare för (Spanien, Frankrike och Portugal).

| 4.33 | Kommissionen är medveten om problemen och har via förfarandet för godkännande av räkenskaperna uppmanat medlemsstaterna att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att förbättra situationen. Man förväntar sig att förbättringarna skall börja märkas från och med ansökningsåret 2003. |
| --- | --- |

4.33

Kommissionen är medveten om problemen och har via förfarandet för godkännande av räkenskaperna uppmanat medlemsstaterna att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att förbättra situationen. Man förväntar sig att förbättringarna skall börja märkas från och med ansökningsåret 2003.

| 4.34 | Frekventa förflyttningar av djur och de komplexa villkoren när det gäller djurbidragssystemen är två av orsakerna till varför resultaten av IACS-kontrollerna inom djursektorn uppvisar en högre felfrekvens än för jordbruksgrödor. Både resultaten av IACS-kontrollerna och revisionsrättens direkta arbete ger vid handen att det finns en inneboende risk för att för stora djurbidrag betalas ut. |
| --- | --- |

4.34

Frekventa förflyttningar av djur och de komplexa villkoren när det gäller djurbidragssystemen är två av orsakerna till varför resultaten av IACS-kontrollerna inom djursektorn uppvisar en högre felfrekvens än för jordbruksgrödor. Både resultaten av IACS-kontrollerna och revisionsrättens direkta arbete ger vid handen att det finns en inneboende risk för att för stora djurbidrag betalas ut.

| 4.34 | De olika nötköttsbidragen ges för olika typer av djur och måste uppfylla olika villkor. I Europa är det också större skillnader i fråga om praxis och villkor inom djursektorn än inom arealstödet. Det finns alltid en risk för att jordbrukare deklarerar fler djur än de har, men det skall motverkas med hjälp av avskräckande kontroller och påföljder. |
| --- | --- |

4.34

De olika nötköttsbidragen ges för olika typer av djur och måste uppfylla olika villkor. I Europa är det också större skillnader i fråga om praxis och villkor inom djursektorn än inom arealstödet. Det finns alltid en risk för att jordbrukare deklarerar fler djur än de har, men det skall motverkas med hjälp av avskräckande kontroller och påföljder.

Stöd som betalas ut på basis av producerad kvantitet

| 4.35 | EU understöder produktion av olivolja, bomull, tobak och torkat foder (5 297 miljoner euro, 12 % av GJP-utgifterna 2003) på grundval av den producerade kvantiteten och inte på grundval av den areal som används för odling av grödan. Utgifter av detta slag medför särskilda risker: |
| --- | --- |

4.35

EU understöder produktion av olivolja, bomull, tobak och torkat foder (5 297 miljoner euro, 12 % av GJP-utgifterna 2003) på grundval av den producerade kvantiteten och inte på grundval av den areal som används för odling av grödan. Utgifter av detta slag medför särskilda risker:

| a) | För höga producerade kvantiteter kan uppges (om producenternas verksamhet inte övervakas korrekt och/eller deras register inte är tillförlitliga finns det inget annat sätt att bekräfta de deklarerade sifferuppgifterna). |
| --- | --- |

a)

För höga producerade kvantiteter kan uppges (om producenternas verksamhet inte övervakas korrekt och/eller deras register inte är tillförlitliga finns det inget annat sätt att bekräfta de deklarerade sifferuppgifterna).

| b) | Det ligger i producentens intresse att för den areal som används för produktion av sådana grödor ange en mindre areal än den faktiska och uppge att en del av arealen använts till produktion av grödor som stöds på basis av areal. |
| --- | --- |

b)

Det ligger i producentens intresse att för den areal som används för produktion av sådana grödor ange en mindre areal än den faktiska och uppge att en del av arealen använts till produktion av grödor som stöds på basis av areal.

| 4.36 | För att försöka minska dessa risker ingår ett antal kontrollmekanismer i gemenskapslagstiftningen, bland annat följande: |
| --- | --- |

4.36

För att försöka minska dessa risker ingår ett antal kontrollmekanismer i gemenskapslagstiftningen, bland annat följande:

| a) | Krav på att ansökningarna skall vara kompatibla med arealdeklarationer inom IACS. |
| --- | --- |

a)

Krav på att ansökningarna skall vara kompatibla med arealdeklarationer inom IACS.

| b) | Ett antal krav som gäller förädlare (till exempel kvaliteten på vägningsutrustningen, standardmässig redovisningsinformation). |
| --- | --- |

b)

Ett antal krav som gäller förädlare (till exempel kvaliteten på vägningsutrustningen, standardmässig redovisningsinformation).

| c) | Krav på att Grekland, Spanien, Frankrike, Italien och Portugal skall upprätta ett olivträdregister och ett geografiskt informationssystem (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) och att de (med undantag för Frankrike) skall inrätta kontrollorgan för olivolja som skall göra kontroller av pressanläggningar, producenter och producentföreningar. |
| --- | --- |

c)

Krav på att Grekland, Spanien, Frankrike, Italien och Portugal skall upprätta ett olivträdregister och ett geografiskt informationssystem (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) och att de (med undantag för Frankrike) skall inrätta kontrollorgan för olivolja som skall göra kontroller av pressanläggningar, producenter och producentföreningar.

Om dessa kontrollmekanismer inte fungerar effektivt går det inte att få någon försäkran om att utbetalningarna är korrekta.

| 4.36 | Kommissionen delar revisionsrättens åsikter och har fastställt vissa särskilda risker förknippade med produktionsstöd. I kontrollsystemen för den gemensamma organisationen av de olika marknaderna tas hänsyn till dessa risker. Om system inte används korrekt, görs finansiella korrigeringar som del av förfarandet för godkännande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

4.36

Kommissionen delar revisionsrättens åsikter och har fastställt vissa särskilda risker förknippade med produktionsstöd. I kontrollsystemen för den gemensamma organisationen av de olika marknaderna tas hänsyn till dessa risker. Om system inte används korrekt, görs finansiella korrigeringar som del av förfarandet för godkännande av räkenskaperna.

| 4.37 | Vid revisionsrättens granskning av ett urval transaktioner konstaterades ett antal fel och brister: |
| --- | --- |

4.37

Vid revisionsrättens granskning av ett urval transaktioner konstaterades ett antal fel och brister:

| 4.37 | |
| --- | --- |

4.37

| a) | I Grekland hade personalen på regionkontoren inte alltid tillgång till IACS-databasen, vilket innebär ett hinder för effektiva kontroller på plats (se punkt 4.35.b). Det ligger i producenternas intresse att uppge en mindre areal än den som faktiskt odlas med grödor när det gäller utbetalningar baserade på faktisk produktion och att uppge en större mängd grödor när det gäller utbetalningar baserade på areal. |
| --- | --- |

a)

I Grekland hade personalen på regionkontoren inte alltid tillgång till IACS-databasen, vilket innebär ett hinder för effektiva kontroller på plats (se punkt 4.35.b). Det ligger i producenternas intresse att uppge en mindre areal än den som faktiskt odlas med grödor när det gäller utbetalningar baserade på faktisk produktion och att uppge en större mängd grödor när det gäller utbetalningar baserade på areal.

| a) | Kommissionen är medveten om den bristande tillämpningen av IACS i Grekland, vilket lett till ett stort antal finansiella korrigeringar i fråga om jordbruksgrödor. Följderna av dessa brister för kontroller av systemen för produktionsstöd beaktas när räkenskaperna för dessa system godkänns. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen är medveten om den bristande tillämpningen av IACS i Grekland, vilket lett till ett stort antal finansiella korrigeringar i fråga om jordbruksgrödor. Följderna av dessa brister för kontroller av systemen för produktionsstöd beaktas när räkenskaperna för dessa system godkänns.

| b) | Varken Grekland eller Spanien hade något fungerande geografiskt informationssystem för perioden som gäller utbetalningar gjorda 2003, och Spanien lyckades inte göra det antal kontroller på plats som krävdes för att kompensera för detta. |
| --- | --- |

b)

Varken Grekland eller Spanien hade något fungerande geografiskt informationssystem för perioden som gäller utbetalningar gjorda 2003, och Spanien lyckades inte göra det antal kontroller på plats som krävdes för att kompensera för detta.

| b) | Betalningar under 2003 rörde regleringsåret 2001/02. Parallellt med kontroller av olivkvarnar är registret över olivträd en del av systemet för att kontrollera produktionsstödet till olivolja. Det blev obligatoriskt först från regleringsåret 2003/04. Tidigare kunde bristen på register kompenseras av kontroller på plats av skördedeklarationer. Enligt vad kommissionen känner till använde de viktigaste autonoma regionerna ett register över olivträd för perioden 2001/02 och utförde därför inga kontroller på plats. Detta, tillsammans med kontrollsystemet i Grekland, övervägs som del av förfarandet för godkännande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

Betalningar under 2003 rörde regleringsåret 2001/02. Parallellt med kontroller av olivkvarnar är registret över olivträd en del av systemet för att kontrollera produktionsstödet till olivolja. Det blev obligatoriskt först från regleringsåret 2003/04. Tidigare kunde bristen på register kompenseras av kontroller på plats av skördedeklarationer. Enligt vad kommissionen känner till använde de viktigaste autonoma regionerna ett register över olivträd för perioden 2001/02 och utförde därför inga kontroller på plats. Detta, tillsammans med kontrollsystemet i Grekland, övervägs som del av förfarandet för godkännande av räkenskaperna.

| c) | I Grekland fann revisionsrätten en kvantitet bomull som hade förkastats av ett rensningsföretag som ändå fick bidrag. |
| --- | --- |

c)

I Grekland fann revisionsrätten en kvantitet bomull som hade förkastats av ett rensningsföretag som ändå fick bidrag.

| c) | Kommissionen kommer att granska det fall revisionsrätten nämner. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen kommer att granska det fall revisionsrätten nämner.

| 4.38 | De resultat som kontrollorganen för olivolja har kommit fram till anges i
  tabellerna 4.3 och 4.4
  . |
| --- | --- |

4.38

De resultat som kontrollorganen för olivolja har kommit fram till anges i
  tabellerna 4.3 och 4.4
  .

Tabell 4.3 – Kontrollorgan för olivolja: kontroller av pressanläggningar (2001–2002), beträffande stöd som betalats ut 2003

| Medlemsstat | Antal pressanläggningar | Kontrollerade anläggningar | Förslag om att dra tillbaka godkännande |
| --- | --- | --- | --- |
| Totalt | Fördjupade | Slumpmässiga |
| Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % av granskade pressanläggningar |
| Grekland | 2 541 | 1 146 | 45,1 | 805 | 31,7 | 341 | 13,4 | 149 | 13,0 |
| Spanien | 1 715 | 1 001 | 58,4 | 881 | 51,4 | 120 | 7,0 | 9 | 0,9 |
| Italien | 5 737 | 3 144 | 54,8 | 1 881 | 32,8 | 1 263 | 22,0 | 298 | 9,5 |
| Portugal | 710 | 449 | 63,2 | 449 | 63,2 | (15) | (15) | 74 | 16,5 |
| Totalt | 10 703 | 5 740 | 53,6 | 4 016 | 37,5 | 1 724 | 16,1 | 530 | 9,2 |

Medlemsstat

Antal pressanläggningar

Kontrollerade anläggningar

Förslag om att dra tillbaka godkännande

Totalt

Fördjupade

Slumpmässiga

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

% av granskade pressanläggningar

Grekland

2 541

1 146

45,1

805

31,7

341

13,4

149

13,0

Spanien

1 715

1 001

58,4

881

51,4

120

7,0

9

0,9

Italien

5 737

3 144

54,8

1 881

32,8

1 263

22,0

298

9,5

Portugal

710

449

63,2

449

63,2

(15)

(15)

74

16,5

Totalt

10 703

5 740

53,6

4 016

37,5

1 724

16,1

530

9,2

Tabell 4.4 – Kontrollorgan för olivolja: kontroller av producenter (2001–2002), beträffande stöd som betalats ut 2003

| Medlemsstat | Antal producenter | Kontrollerade producenter | Stödutbetalningar som dragits tillbaka eller minskats |
| --- | --- | --- | --- |
| Totalt | På plats | Dokument |
| Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % av kontrollerade producenter |
| Grekland | 854 780 | 4 562 | 0,5 | 2 811 | 0,3 | 1 751 | 0,2 | 27 | 0,6 |
| Spanien | 435 605 | 1 446 | 0,3 | 753 | 0,2 | 693 | 0,2 | 149 | 10,3 |
| Italien | 972 499 | 1 879 | 0,2 | 298 | 0,0 | 1 581 | 0,2 | 60 | 3,2 |
| Portugal | 142 464 | 2 519 | 1,8 | 1 621 | 1,1 | 898 | 0,6 | 199 | 7,9 |
| Totalt | 2 405 348 | 10 406 | 0,4 | 5 483 | 0,2 | 4 923 | 0,2 | 435 | 4,2 |
| Källa: Årliga rapporter för 2001–2002 från de grekiska, spanska, italienska och portugisiska kontrollorganen för olivolja. |

Medlemsstat

Antal producenter

Kontrollerade producenter

Stödutbetalningar som dragits tillbaka eller minskats

Totalt

På plats

Dokument

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

% av kontrollerade producenter

Grekland

854 780

4 562

0,5

2 811

0,3

1 751

0,2

27

0,6

Spanien

435 605

1 446

0,3

753

0,2

693

0,2

149

10,3

Italien

972 499

1 879

0,2

298

0,0

1 581

0,2

60

3,2

Portugal

142 464

2 519

1,8

1 621

1,1

898

0,6

199

7,9

Totalt

2 405 348

10 406

0,4

5 483

0,2

4 923

0,2

435

4,2

Källa: Årliga rapporter för 2001–2002 från de grekiska, spanska, italienska och portugisiska kontrollorganen för olivolja.

| 4.39 | En viktig del av kontrollorganens arbete gäller kontroller av pressanläggningar (producenterna betalas på grundval av kvantiteter som vägts och bearbetats vid pressanläggningen). Om kontrollorganen finner brister (såsom oriktig redovisning eller rapportering av ökade kvantiteter eller skördar) vid pressanläggningen kan de föreslå olika påföljder, av vilka den strängaste är att stryka pressanläggningen från den godkända listan. År 2002 (kontroller som gällde utgifter 2003) föreslog kontrollorganen denna åtgärd för var tionde pressanläggning som kontrollerades. I praktiken tillämpar jordbruksministerierna i medlemsstaterna ofta en mildare påföljd. I till exempel Grekland följde jordbruksministeriet endast rekommendationen från kontrollorganet för olivolja i 4 av 241 fall (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Det italienska kontrollorganet ger i sin rapport en uppskattning av den bristande överensstämmelsen mellan den kvantitet oliver som deklarerats i stödansökningar (663 200 ton) och den uppskattade kvantitet som gått till pressanläggningar (573 500 ton). Den kvantitet som uppgetts i stödansökningarna överstiger den uppskattade produktionen med 15,6 % för 2002 och med i genomsnitt 8,1 % under perioden 1984–2002. |
| --- | --- |

4.39

En viktig del av kontrollorganens arbete gäller kontroller av pressanläggningar (producenterna betalas på grundval av kvantiteter som vägts och bearbetats vid pressanläggningen). Om kontrollorganen finner brister (såsom oriktig redovisning eller rapportering av ökade kvantiteter eller skördar) vid pressanläggningen kan de föreslå olika påföljder, av vilka den strängaste är att stryka pressanläggningen från den godkända listan. År 2002 (kontroller som gällde utgifter 2003) föreslog kontrollorganen denna åtgärd för var tionde pressanläggning som kontrollerades. I praktiken tillämpar jordbruksministerierna i medlemsstaterna ofta en mildare påföljd. I till exempel Grekland följde jordbruksministeriet endast rekommendationen från kontrollorganet för olivolja i 4 av 241 fall (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Det italienska kontrollorganet ger i sin rapport en uppskattning av den bristande överensstämmelsen mellan den kvantitet oliver som deklarerats i stödansökningar (663 200 ton) och den uppskattade kvantitet som gått till pressanläggningar (573 500 ton). Den kvantitet som uppgetts i stödansökningarna överstiger den uppskattade produktionen med 15,6 % för 2002 och med i genomsnitt 8,1 % under perioden 1984–2002.

| 4.39 | Kommissionen övervakar medlemsstaternas kontroller av inspektionsbyråernas arbete. Hänsyn tas till brister i förfarandet för godkännande av räkenskaperna i fråga om produktionsstöd till olivolja. |
| --- | --- |

4.39

Kommissionen övervakar medlemsstaternas kontroller av inspektionsbyråernas arbete. Hänsyn tas till brister i förfarandet för godkännande av räkenskaperna i fråga om produktionsstöd till olivolja.

Landsbygdens utveckling

| 4.40 | Utgifterna för landsbygdens utveckling uppgick till 4 719 miljoner euro under 2003, dvs. 11 % av GJP-utgifterna. Däri ingår utgifter för miljöprogram för jordbruk, samt skogsbruk, investeringar och stöd till unga lantbrukare och lantbrukare som går i pension. |
| --- | --- |

4.40

Utgifterna för landsbygdens utveckling uppgick till 4 719 miljoner euro under 2003, dvs. 11 % av GJP-utgifterna. Däri ingår utgifter för miljöprogram för jordbruk, samt skogsbruk, investeringar och stöd till unga lantbrukare och lantbrukare som går i pension.

| 4.41 | Program av det här slaget har ofta relativt komplexa villkor för stödberättigande som ibland behöver kontrolleras över flera år. |
| --- | --- |

4.41

Program av det här slaget har ofta relativt komplexa villkor för stödberättigande som ibland behöver kontrolleras över flera år.

| 4.42 | De attesterande organen har gjort revisionsuttalanden med reservation när det gäller räkenskaperna för tre utbetalningsställen som är specialiserade på åtgärder för landsbygdens utveckling (Bayern Umwelt (Tyskland), Cnasea (Frankrike) och Ifadap (Portugal)). För ytterligare fem utbetalningsställen (Bayern Landswirtschaft (Tyskland), INGA (Portugal), NRW Westfalen (Tyskland), Region Wallone (Belgien) och Saarland (Tyskland)) görs det i revisionsuttalandet reservationer för fel som gäller utgifter för landsbygdens utveckling. |
| --- | --- |

4.42

De attesterande organen har gjort revisionsuttalanden med reservation när det gäller räkenskaperna för tre utbetalningsställen som är specialiserade på åtgärder för landsbygdens utveckling (Bayern Umwelt (Tyskland), Cnasea (Frankrike) och Ifadap (Portugal)). För ytterligare fem utbetalningsställen (Bayern Landswirtschaft (Tyskland), INGA (Portugal), NRW Westfalen (Tyskland), Region Wallone (Belgien) och Saarland (Tyskland)) görs det i revisionsuttalandet reservationer för fel som gäller utgifter för landsbygdens utveckling.

| 4.42 | De felaktigheter de attesterande organen uppmärksammat i fråga om utgifter för landsbygdsutveckling kommer att granskas inom ramen för förfarandet för godkännande av räkenskaperna (finansiell kontroll och kontroll av överensstämmelse) och finansiella korrigeringar kommer att föreslås om felaktigheterna innebär en risk för fonden. |
| --- | --- |

4.42

De felaktigheter de attesterande organen uppmärksammat i fråga om utgifter för landsbygdsutveckling kommer att granskas inom ramen för förfarandet för godkännande av räkenskaperna (finansiell kontroll och kontroll av överensstämmelse) och finansiella korrigeringar kommer att föreslås om felaktigheterna innebär en risk för fonden.

| 4.43 | De fel som revisionsrätten fann omfattar följande: |
| --- | --- |

4.43

De fel som revisionsrätten fann omfattar följande:

| a) | Ersättning av icke-stödberättigande kostnader (Tyskland och Frankrike). |
| --- | --- |

a)

Ersättning av icke-stödberättigande kostnader (Tyskland och Frankrike).

| b) | Deklarationer av en något större areal än den faktiska arealen inom miljöprogrammen (Finland, Frankrike och Österrike). |
| --- | --- |

b)

Deklarationer av en något större areal än den faktiska arealen inom miljöprogrammen (Finland, Frankrike och Österrike).

Övriga utgifter

| 4.44 | Utgifter som inte faller under rubrikerna ovan uppgår till 8 132 miljoner euro. De omfattar exportbidrag, som betalas ut för att täcka skillnaden mellan priserna inom EU och priserna på världsmarknaden och möjliggöra avyttring av EU:s överskottsproduktion på världsmarknaden, stöd för tillbakadragande och lagring av överskottsproduktion, ett antal små stödsystem, samt veterinära utgifter. |
| --- | --- |

4.44

Utgifter som inte faller under rubrikerna ovan uppgår till 8 132 miljoner euro. De omfattar exportbidrag, som betalas ut för att täcka skillnaden mellan priserna inom EU och priserna på världsmarknaden och möjliggöra avyttring av EU:s överskottsproduktion på världsmarknaden, stöd för tillbakadragande och lagring av överskottsproduktion, ett antal små stödsystem, samt veterinära utgifter.

| 4.45 | Revisionsrätten finner fortfarande allvarliga fel inom dessa utgiftsområden, till exempel när det gäller stöd för torkade vindruvor (Grekland), som det rapporterades om i årsrapporten för 2002, och behandlingen av direkta utgifter för veterinära åtgärder (Frankrike). |
| --- | --- |

4.45

Revisionsrätten finner fortfarande allvarliga fel inom dessa utgiftsområden, till exempel när det gäller stöd för torkade vindruvor (Grekland), som det rapporterades om i årsrapporten för 2002, och behandlingen av direkta utgifter för veterinära åtgärder (Frankrike).

| 4.45 | Kommissionen har föreslagit och kommer att fortsätta föreslå finansiella korrigeringar för de brister som uppdagas i stödet till torkade vindruvor. Stödet går i första hand till Grekland. |
| --- | --- |

4.45

Kommissionen har föreslagit och kommer att fortsätta föreslå finansiella korrigeringar för de brister som uppdagas i stödet till torkade vindruvor. Stödet går i första hand till Grekland.

När det gäller de veterinära åtgärderna i Frankrike, uppmärksammade revisionsrätten en försenad inlämning av begäran om finansiellt stöd. Förseningen godtogs som ett undantag eftersom man hade prioriterat att utrota TSE. Den försenade inlämningen erkändes och reglerades i kommissionens motsvarande beslut om finansiering av TSE-program, som samtliga medlemsstater lämnat in, och enligt kommissionen utgör den därför ingen felaktighet.

| 4.46 | Revisionsrätten granskade två kontrollsystem som gäller utgifter som inte täcks av IACS och här främst klassificeras som övriga utgifter: |
| --- | --- |

4.46

Revisionsrätten granskade två kontrollsystem som gäller utgifter som inte täcks av IACS och här främst klassificeras som övriga utgifter:

| 4.46 | |
| --- | --- |

4.46

| a) | Efterhandskontroller av utbetalningar (se punkterna 4.13–4.16) befanns vara av låg standard både med avseende på utförandet av kontroller (var femte visade sig vara helt otillförlitlig) och rapporteringen av fel (kommissionen har ingen information om vilket utgiftsslag som är mest utsatt för risker). |
| --- | --- |

a)

Efterhandskontroller av utbetalningar (se punkterna 4.13–4.16) befanns vara av låg standard både med avseende på utförandet av kontroller (var femte visade sig vara helt otillförlitlig) och rapporteringen av fel (kommissionen har ingen information om vilket utgiftsslag som är mest utsatt för risker).

| a) | Undersökningar av affärsdokument i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 är ett idealiskt komplement till kontroller på plats och innebär en ytterligare garanti för att budgeten förvaltas på ett sunt sätt. Dessa kontroller är skiljda från och ett komplement till de förbetalningskontroller och påföljder som gäller samtliga utgifter. |
| --- | --- |

a)

Undersökningar av affärsdokument i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 är ett idealiskt komplement till kontroller på plats och innebär en ytterligare garanti för att budgeten förvaltas på ett sunt sätt. Dessa kontroller är skiljda från och ett komplement till de förbetalningskontroller och påföljder som gäller samtliga utgifter.

| b) | Fysiska kontroller av varor och dokumentkontroller vid exporttillfället omfattar minst 5 % av den subventionerade exporten (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Alla medlemsstater rapporterade antal genomförda kontroller till kommissionen, men flera meddelade inte antalet fel som upptäckts. I resultaten nämns inte beloppet för de stödansökningar som fått avslag och inte heller vilken typ av exportbidrag som är mest drabbad. |
| --- | --- |

b)

Fysiska kontroller av varor och dokumentkontroller vid exporttillfället omfattar minst 5 % av den subventionerade exporten (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Alla medlemsstater rapporterade antal genomförda kontroller till kommissionen, men flera meddelade inte antalet fel som upptäckts. I resultaten nämns inte beloppet för de stödansökningar som fått avslag och inte heller vilken typ av exportbidrag som är mest drabbad.

| b) | Revisionsrätten behandlade den här frågan i sin årsrapport från 2002. Kommissionen, som redan var medveten om nödvändigheten, har vidtagit åtgärder för att börja samla in uppgifter om det finansiella värdet på de exportvolymer som kontrolleras fysiskt. |
| --- | --- |

b)

Revisionsrätten behandlade den här frågan i sin årsrapport från 2002. Kommissionen, som redan var medveten om nödvändigheten, har vidtagit åtgärder för att börja samla in uppgifter om det finansiella värdet på de exportvolymer som kontrolleras fysiskt.

Slutsats

| 4.47 | Liksom tidigare år fann revisionsrätten med stöd av alla tillgängliga bevis en väsentlig förekomst av fel i GJP-utgifterna som helhet. Revisionsrätten konstaterar emellertid att riskerna varierar mellan de huvudsakliga kategorierna av GJP-utgifter: |
| --- | --- |

4.47

Liksom tidigare år fann revisionsrätten med stöd av alla tillgängliga bevis en väsentlig förekomst av fel i GJP-utgifterna som helhet. Revisionsrätten konstaterar emellertid att riskerna varierar mellan de huvudsakliga kategorierna av GJP-utgifter:

| 4.47 | |
| --- | --- |

4.47

| a) | I de 14 medlemsstater som 2003 hade infört IACS på ett tillfredsställande sätt tycks utgifterna för jordbruksgrödor utgöra den kategori som innebär lägst risk inom GJP-utgifterna och som omfattas av det effektivaste kontrollsystemet. |
| --- | --- |

a)

I de 14 medlemsstater som 2003 hade infört IACS på ett tillfredsställande sätt tycks utgifterna för jordbruksgrödor utgöra den kategori som innebär lägst risk inom GJP-utgifterna och som omfattas av det effektivaste kontrollsystemet.

| b) | Djurbidrag omfattas av ett kontrollsystem som generellt sett är tillfredsställande och funktionsdugligt, vilket leder till att många stödansökningar från jordbrukarna avslås eller korrigeras. De slutliga utgifterna är emellertid, till stor del på grund av de frekventa förflyttningarna av djur, fortfarande utsatta för en större risk än utbetalningar för jordbruksgrödor. |
| --- | --- |

b)

Djurbidrag omfattas av ett kontrollsystem som generellt sett är tillfredsställande och funktionsdugligt, vilket leder till att många stödansökningar från jordbrukarna avslås eller korrigeras. De slutliga utgifterna är emellertid, till stor del på grund av de frekventa förflyttningarna av djur, fortfarande utsatta för en större risk än utbetalningar för jordbruksgrödor.

| c) | Utgiftskategorier som inte kan kontrolleras genom IACS medför en större risk eftersom de system som finns för att kontrollera dem inte är lika effektiva. |
| --- | --- |

c)

Utgiftskategorier som inte kan kontrolleras genom IACS medför en större risk eftersom de system som finns för att kontrollera dem inte är lika effektiva.

| c) | Kommissionen har strävat efter att lägga om stödet till direkta utbetalningar till jordbrukare eftersom en sådan förändring bland annat skulle minska riskerna för fonden och bidra till att skydda EU-medborgarnas skattepengar. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken från 2003, som följdes upp av den andra reformfasen 2004 som var inriktade på produkter från Medelhavet, kommer att ytterligare främja den positiva utvecklingen. Många av de system revisionsrätten hänvisar till skall vara IACS-kompatibla från och med den 1 januari 2003. I fråga om exportbidrag och interventionsåtgärder, anser kommissionen att de systemen är utsatta för större risker. Den stadiga minskningen av avvikelser som medlemsstaterna rapporterat om pekar dock mot att de insatser som gjorts för att skärpa kontrollerna och sanktionerna har givit resultat. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har strävat efter att lägga om stödet till direkta utbetalningar till jordbrukare eftersom en sådan förändring bland annat skulle minska riskerna för fonden och bidra till att skydda EU-medborgarnas skattepengar. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken från 2003, som följdes upp av den andra reformfasen 2004 som var inriktade på produkter från Medelhavet, kommer att ytterligare främja den positiva utvecklingen. Många av de system revisionsrätten hänvisar till skall vara IACS-kompatibla från och med den 1 januari 2003. I fråga om exportbidrag och interventionsåtgärder, anser kommissionen att de systemen är utsatta för större risker. Den stadiga minskningen av avvikelser som medlemsstaterna rapporterat om pekar dock mot att de insatser som gjorts för att skärpa kontrollerna och sanktionerna har givit resultat.

| 4.48 | Revisionsrätten identifierade ett antal sätt på vilka övervakningssystemen kan och bör förbättras (se punkt 4.49). |
| --- | --- |

4.48

Revisionsrätten identifierade ett antal sätt på vilka övervakningssystemen kan och bör förbättras (se punkt 4.49).

Rekommendationer

| 4.49 | Kommissionen bör sträva efter att: |
| --- | --- |

4.49

Kommissionen bör sträva efter att:

| 4.49 | |
| --- | --- |

4.49

| a) | finna orsakerna till den låga kvaliteten på kontrollerna av GJP-utgifter (särskilt efterhandskontroller av utbetalningar) och sätt att förbättra dem, |
| --- | --- |

a)

finna orsakerna till den låga kvaliteten på kontrollerna av GJP-utgifter (särskilt efterhandskontroller av utbetalningar) och sätt att förbättra dem,

| a) | Kommissionen delar uppfattningen att man bör sträva efter förbättringar i de fall kontrollerna genomförts på ett bristfälligt sätt. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen delar uppfattningen att man bör sträva efter förbättringar i de fall kontrollerna genomförts på ett bristfälligt sätt.

| b) | förbättra formatet för rapportering av resultaten för alla övervakningssystem med en uppdelning av den tillgängliga informationen om de kontrollerade utbetalningarnas antal och värde och de fel som konstaterats per budgetkapitel (till exempel så att det görs åtskillnad mellan resultat för arealstöd och grovfoderareal och, inom arealstödet, mellan resultat för grundbidraget för spannmål och tillägget för durumvete), |
| --- | --- |

b)

förbättra formatet för rapportering av resultaten för alla övervakningssystem med en uppdelning av den tillgängliga informationen om de kontrollerade utbetalningarnas antal och värde och de fel som konstaterats per budgetkapitel (till exempel så att det görs åtskillnad mellan resultat för arealstöd och grovfoderareal och, inom arealstödet, mellan resultat för grundbidraget för spannmål och tillägget för durumvete),

| b) | Kommissionen anser att det nuvarande systemet med statistikrapportering är ett effektivt verktyg. Om informationen från medlemsstaterna inte tycks vara korrekt, ser kommissionen till att det sker en snabb uppföljning och genomgång inom ramen för förfarandet för godkännande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen anser att det nuvarande systemet med statistikrapportering är ett effektivt verktyg. Om informationen från medlemsstaterna inte tycks vara korrekt, ser kommissionen till att det sker en snabb uppföljning och genomgång inom ramen för förfarandet för godkännande av räkenskaperna.

| c) | använda den information man får på detta sätt till att jämföra de resultat som meddelas av de olika medlemsstaterna för att |
| --- | --- |

c)

använda den information man får på detta sätt till att jämföra de resultat som meddelas av de olika medlemsstaterna för att

| c) | Kommissionen har redan börjat tillämpa denna rekommendation genom att varje år genomföra detaljerade analyser när den årliga arbetsplanen fastställs. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har redan börjat tillämpa denna rekommendation genom att varje år genomföra detaljerade analyser när den årliga arbetsplanen fastställs.

| i) | identifiera stöd som är särskilt utsatt för bedrägeri och fel, |
| --- | --- |

i)

identifiera stöd som är särskilt utsatt för bedrägeri och fel,

| ii) | utvärdera det arbete som de olika utbetalningsställena gör för att förebygga och upptäcka fel, och |
| --- | --- |

ii)

utvärdera det arbete som de olika utbetalningsställena gör för att förebygga och upptäcka fel, och

| iii) | föreslå ändringar av förordningar och system för att eliminera riskområden och minska förekomsten av fel. |
| --- | --- |

iii)

föreslå ändringar av förordningar och system för att eliminera riskområden och minska förekomsten av fel.

| 4.50 | Med hänsyn till revisionsrättens granskningsresultat för 2002 och 2003 och kommissionens kommentarer i svaret på förra årets rapport rekommenderar revisionsrätten kommissionen att undersöka varför slumpvisa IACS-kontroller av areal fortfarande uppvisar en högre förekomst av fel än de som väljs ut genom riskanalys. |
| --- | --- |

4.50

Med hänsyn till revisionsrättens granskningsresultat för 2002 och 2003 och kommissionens kommentarer i svaret på förra årets rapport rekommenderar revisionsrätten kommissionen att undersöka varför slumpvisa IACS-kontroller av areal fortfarande uppvisar en högre förekomst av fel än de som väljs ut genom riskanalys.

| 4.50 | Se svaret på punkt 4.26. |
| --- | --- |

4.50

Se svaret på punkt 4.26.

För att förbättra IACS ändrade kommissionen i januari 2004 sin IACS-förordning i fråga om riskanalys. Ändringen rörde främst ett krav på medlemsstaterna att årligen granska hur effektiva de riskfaktorer som används är.

| 4.51 | Revisionsrätten anser att en sammanfattning av resultaten från övervakningskontroller bör ingå i den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören vid Generaldirektoratet för jordbruk (se även punkt 4.22). |
| --- | --- |

4.51

Revisionsrätten anser att en sammanfattning av resultaten från övervakningskontroller bör ingå i den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören vid Generaldirektoratet för jordbruk (se även punkt 4.22).

| 4.51 | DG Jordbruk kommer att beakta revisionsrättens rekommendationer för kommande årliga verksamhetsberättelser. |
| --- | --- |

4.51

DG Jordbruk kommer att beakta revisionsrättens rekommendationer för kommande årliga verksamhetsberättelser.

GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA

Inledning

| 4.52 | Godkännandet av räkenskaperna görs för att se till att utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken har varit lagliga och korrekta och att rätt belopp slutligen belastar gemenskapsbudgeten (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Det omfattar |
| --- | --- |

4.52

Godkännandet av räkenskaperna görs för att se till att utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken har varit lagliga och korrekta och att rätt belopp slutligen belastar gemenskapsbudgeten (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Det omfattar

| a) | ett årligt beslut om ”finansiellt godkännande” där kommissionen beslutar om den skall godkänna GJP-utbetalningsställenas räkenskaper för det föregående budgetåret med hänsyn till rapporterna från de ”attesterande organ” som granskar dem, och |
| --- | --- |

a)

ett årligt beslut om ”finansiellt godkännande” där kommissionen beslutar om den skall godkänna GJP-utbetalningsställenas räkenskaper för det föregående budgetåret med hänsyn till rapporterna från de ”attesterande organ” som granskar dem, och

| b) | ”överensstämmelsebeslut” där kommissionen beslutar om den skall ”underkänna” utgifter (dvs. slutgiltigt vägra att finansiera dem från gemenskapsbudgeten) och ”göra korrigeringar” (dvs. begränsa utbetalningar till de berörda medlemsstaterna i enlighet därmed). Sådana beslut omfattar flera EUGFJ-år. I de flesta fall underkänns utgifter på grund av att kommissionen har identifierat brister i medlemsstaternas kontrollsystem, och kommissionen tillämpar en skala med schablonmässiga korrigeringar baserad på hur allvarliga bristerna i förvaltningen är. Förfarandet är selektivt och inte heltäckande. Kommissionen granskar vissa utgiftsområden i vissa medlemsstater som en grund för sina överensstämmelsebeslut. |
| --- | --- |

b)

”överensstämmelsebeslut” där kommissionen beslutar om den skall ”underkänna” utgifter (dvs. slutgiltigt vägra att finansiera dem från gemenskapsbudgeten) och ”göra korrigeringar” (dvs. begränsa utbetalningar till de berörda medlemsstaterna i enlighet därmed). Sådana beslut omfattar flera EUGFJ-år. I de flesta fall underkänns utgifter på grund av att kommissionen har identifierat brister i medlemsstaternas kontrollsystem, och kommissionen tillämpar en skala med schablonmässiga korrigeringar baserad på hur allvarliga bristerna i förvaltningen är. Förfarandet är selektivt och inte heltäckande. Kommissionen granskar vissa utgiftsområden i vissa medlemsstater som en grund för sina överensstämmelsebeslut.

Revisionsrätten har granskat hur detta system fungerade 2003.

Beslut om finansiellt godkännande för 2003

| 4.53 | Revisionsrätten detaljgranskade de rapporter som utarbetats av de attesterande organen för 25 utbetalningsställen (se
  tabell 4.5
  ) och valde ut transaktioner som skulle substansgranskas inför revisionsförklaringen. I dessa rapporter anges om de attesterande organen anser att utbetalningsställenas räkenskaper är rättvisande, fullständiga och korrekta (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), och om utbetalningsställenas kontrollsystem är tillfredsställande. Dessutom granskade revisionsrätten samtliga övriga rapporter om utbetalningsställen som hade försetts med reservationer. Revisionsrätten ville fastställa |
| --- | --- |

4.53

Revisionsrätten detaljgranskade de rapporter som utarbetats av de attesterande organen för 25 utbetalningsställen (se
  tabell 4.5
  ) och valde ut transaktioner som skulle substansgranskas inför revisionsförklaringen. I dessa rapporter anges om de attesterande organen anser att utbetalningsställenas räkenskaper är rättvisande, fullständiga och korrekta (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), och om utbetalningsställenas kontrollsystem är tillfredsställande. Dessutom granskade revisionsrätten samtliga övriga rapporter om utbetalningsställen som hade försetts med reservationer. Revisionsrätten ville fastställa

| a) | om man kan förlita sig på det arbete som de attesterande organen utför, |
| --- | --- |

a)

om man kan förlita sig på det arbete som de attesterande organen utför,

| b) | om kommissionens beslut om finansiellt godkännande tog vederbörlig hänsyn till de attesterande organens arbete och var tillfredsställande i övrigt. |
| --- | --- |

b)

om kommissionens beslut om finansiellt godkännande tog vederbörlig hänsyn till de attesterande organens arbete och var tillfredsställande i övrigt.

De attesterande organens revisionsutlåtanden

| 4.54 | För det budgetår som slutade den 15 oktober 2003 fick 64 utbetalningsställen som förvaltade 32,9 miljarder euro ett revisionsutlåtande utan anmärkning (se
  tabell 4.5
  ). De återstående 21 utbetalningsställena, som förvaltade 11,3 miljarder euro, fick ett revisionsutlåtande med reservation eller ett negativt utlåtande på grund av |
| --- | --- |

4.54

För det budgetår som slutade den 15 oktober 2003 fick 64 utbetalningsställen som förvaltade 32,9 miljarder euro ett revisionsutlåtande utan anmärkning (se
  tabell 4.5
  ). De återstående 21 utbetalningsställena, som förvaltade 11,3 miljarder euro, fick ett revisionsutlåtande med reservation eller ett negativt utlåtande på grund av

| a) | en väsentlig förekomst av fel i utgifterna för Ifadap (Portugal), Baden–Württemberg och Bayern Umwelt (Tyskland), samt Catalunya (Spanien) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), |
| --- | --- |

a)

en väsentlig förekomst av fel i utgifterna för Ifadap (Portugal), Baden–Württemberg och Bayern Umwelt (Tyskland), samt Catalunya (Spanien) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70),

| b) | vissa attesterande organs oförmåga att avge försäkran på vissa utgiftsområden (arbetets omfattning begränsad) på grund av specifika brister i kontrollsystemen (Saarland, och NRW–Westfalen–Lippe, Ofival, Oniflhor, Cnasea), svårigheter med att få information från utbetalningsställen eller ytterligare begärd information (Hamburg, Berlin och Bayern StMiLF) eller beslut att granska förskott som betalats ut under 2003 som en del av arbetet med attestering för 2004 (Ofival (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)), |
| --- | --- |

b)

vissa attesterande organs oförmåga att avge försäkran på vissa utgiftsområden (arbetets omfattning begränsad) på grund av specifika brister i kontrollsystemen (Saarland, och NRW–Westfalen–Lippe, Ofival, Oniflhor, Cnasea), svårigheter med att få information från utbetalningsställen eller ytterligare begärd information (Hamburg, Berlin och Bayern StMiLF) eller beslut att granska förskott som betalats ut under 2003 som en del av arbetet med attestering för 2004 (Ofival (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)),

Tabell 4.5 – Utbetalningsställen enligt redovisade utgifter 2003

| Nr | Medlemsstat | Utbetalningsställe | Redovisade belopp i miljoner euro | % av tot. belopp | Räkenskaper med reservation | Avskilda räkenskaper (22) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Italien | AGEA | 4 891,34 | 11,06 | | |
| 2 | Frankrike | ONIC | 4 594,60 | 10,39 | | × |
| 3 | Grekland | Opekepe | 2 765,73 | 6,26 | × | |
| 4 | Förenade kungariket | RPA | 2 758,04 | 6,24 | | × |
| 5 | Frankrike | Ofival | 2 380,50 | 5,38 | × | × |
| 6 | Irland | DAF | 1 893,02 | 4,28 | | |
| 7 | Spanien | Andalucia | 1 741,57 | 3,94 | | |
| 8 | Danmark | EU-direktoratet | 1 219,66 | 2,76 | | |
| 9 | Tyskland | Bayern, Landwirtschaft | 1 074,78 | 2,43 | × | × |
| 10 | Österrike | AMA | 1 074,97 | 2,43 | | |
| 11 | Frankrike | ONIOL | 936,40 | 2,12 | | × |
| 12 | Spanien | Castilla – La Mancha | 932,60 | 2,11 | | |
| 13 | Spanien | Castilla – Léon | 915,23 | 2,07 | | |
| 14 | Finland | MMM | 874,40 | 1,98 | | |
| 15 | Frankrike | Cnasea | 797,76 | 1,80 | × | × |
| 16 | Portugal | INGA | 744,13 | 1,68 | × | × |
| 17 | Tyskland | Niedersachsen | 652,57 | 1,48 | × | × |
| 18 | Frankrike | Onilait | 631,07 | 1,43 | | |
| 19 | Spanien | E×tremadura | 607,96 | 1,38 | | |
| 20 | Spanien | FEGA | 473,35 | 1,07 | | |
| 21 | Tyskland | Baden-Württemberg | 446,75 | 1,01 | × | × |
| 22 | Tyskland | Mecklenburg-Vorpommern | 309,15 | 0,70 | | |
| 23 | Frankrike | Oniflhor | 263,92 | 0,60 | × | × |
| 24 | Tyskland | Sachsen-Anhalt | 254,70 | 0,58 | | |
| 25 | Tyskland | Bayern, Umwelt | 22,32 | 0,05 | × | × |
| | | Deltotal (23) | 33 256,52 | 75,22 | | |
| 26 | Sverige | SJV | 864,38 | 1,96 | | × |
| 27 | Tyskland | Hamburg-Jonas | 586,24 | 1,33 | | |
| 28 | Förenade kungariket | SERAD | 569,01 | 1,29 | × | × |
| 29 | Belgien | BIRB | 559,35 | 1,27 | | × |
| 30 | Spanien | Aragón | 527,45 | 1,19 | | |
| 31 | Nederländerna | PZ | 518,11 | 1,17 | | |
| 32 | Tyskland | BLE | 432,82 | 0,98 | | |
| 33 | Nederländerna | LASER | 402,24 | 0,91 | | × |
| 34 | Frankrike | FIRS | 375,11 | 0,85 | | × |
| 35 | Spanien | Cataluña | 371,92 | 0,84 | × | |
| 36 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen Westfalen-Lippe | 352,50 | 0,80 | × | |
| 37 | Tyskland | Schleswig-Holstein | 335,72 | 0,76 | | |
| 38 | Tyskland | Brandenburg | 312,32 | 0,71 | | |
| 39 | Italien | SAISA (ex DCCC) | 300,30 | 0,68 | | |
| 40 | Nederländerna | HPA | 290,18 | 0,66 | | × |
| 41 | Förenade kungariket | DARD | 283,85 | 0,64 | | × |
| 42 | Frankrike | Onivins | 283,75 | 0,64 | | × |
| 43 | Tyskland | Thüringen | 272,08 | 0,62 | | |
| 44 | Förenade kungariket | NAWAD | 246,02 | 0,56 | × | × |
| 45 | Belgien | Région Wallonne | 237,53 | 0,54 | × | |
| 46 | Tyskland | Hessen | 228,83 | 0,52 | | |
| 47 | Belgien | Vlaamse Gemeenschap ALP | 204,06 | 0,46 | | × |
| 48 | Tyskland | Sachsen | 199,81 | 0,45 | | |
| 49 | Tyskland | Rheinland-Pfalz | 187,08 | 0,42 | | |
| 50 | Spanien | Canarias | 161,30 | 0,36 | | |
| 51 | Spanien | Valencia | 150,68 | 0,34 | | |
| 52 | Frankrike | Odeadom | 142,56 | 0,32 | × | |
| 53 | Spanien | Navarra | 137,29 | 0,31 | | × |
| 54 | Spanien | Galicia | 133,71 | 0,30 | | |
| 55 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen Rheinland | 124,31 | 0,28 | | |
| 56 | Italien | ENR | 109,38 | 0,25 | | |
| 57 | Portugal | IFADAP | 104,75 | 0,24 | × | |
| 58 | Spanien | Murcia | 90,06 | 0,20 | | |
| 59 | Italien | AGREA | 68,07 | 0,15 | | |
| 60 | Spanien | Asturias | 63,73 | 0,14 | | |
| 61 | Spanien | País Vasco | 59,50 | 0,13 | | |
| 62 | Nederländerna | DLG | 58,73 | 0,13 | | |
| 63 | Irland | DCMNR | 52,76 | 0,12 | | |
| 64 | Spanien | Madrid | 52,46 | 0,12 | | |
| 65 | Italien | Region Lombardie | 50,71 | 0,11 | | |
| 66 | Österrike | ZA Salzburg | 49,48 | 0,11 | | |
| 67 | Nederländerna | PT | 47,15 | 0,11 | | |
| 68 | Italien | ARTEA (Toscana) | 45,23 | 0,10 | | |
| 69 | Luxemburg | Ministère de l'Agriculture | 44,21 | 0,10 | × | × |
| 70 | Spanien | La Rioja | 41,33 | 0,09 | | |
| 71 | Italien | AVEPA (Veneto) | 40,13 | 0,09 | | |
| 72 | Spanien | Cantabria | 35,31 | 0,08 | | |
| 73 | Nederländerna | PVVE | 34,04 | 0,08 | | |
| 74 | Spanien | Baleares | 24,62 | 0,06 | | |
| 75 | Frankrike | ACCT/SDE | 21,15 | 0,05 | × | × |
| 76 | Tyskland | Saarland | 19,82 | 0,04 | × | |
| 77 | Förenade kungariket | FC | 15,87 | 0,04 | | × |
| 78 | Belgien | Vlaamse Gemeenschap ALT | 7,92 | 0,02 | | × |
| 79 | Frankrike | Ofimer | 7,82 | 0,02 | | |
| 80 | Tyskland | Hamburg | 7,28 | 0,02 | × | × |
| 81 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,57 | 0,01 | | |
| 82 | Förenade kungariket | CCW | 4,53 | 0,01 | | × |
| 83 | Tyskland | Bremen | 2,34 | 0,01 | | |
| 84 | Tyskland | Berlin | 1,36 | 0,00 | × | × |
| 85 | Spanien | FROM | 0,90 | 0,00 | | |
| | | Deltotal | 10 955,73 | 24,78 | | |
| | | Totalt | 44 212,25 | 100,00 | 11 266,58 | 19 042,73 |

Nr

Medlemsstat

Utbetalningsställe

Redovisade belopp i miljoner euro

% av tot. belopp

Räkenskaper med reservation

Avskilda räkenskaper (22)

1

Italien

AGEA

4 891,34

11,06

2

Frankrike

ONIC

4 594,60

10,39

×

3

Grekland

Opekepe

2 765,73

6,26

×

4

Förenade kungariket

RPA

2 758,04

6,24

×

5

Frankrike

Ofival

2 380,50

5,38

×

×

6

Irland

DAF

1 893,02

4,28

7

Spanien

Andalucia

1 741,57

3,94

8

Danmark

EU-direktoratet

1 219,66

2,76

9

Tyskland

Bayern, Landwirtschaft

1 074,78

2,43

×

×

10

Österrike

AMA

1 074,97

2,43

11

Frankrike

ONIOL

936,40

2,12

×

12

Spanien

Castilla – La Mancha

932,60

2,11

13

Spanien

Castilla – Léon

915,23

2,07

14

Finland

MMM

874,40

1,98

15

Frankrike

Cnasea

797,76

1,80

×

×

16

Portugal

INGA

744,13

1,68

×

×

17

Tyskland

Niedersachsen

652,57

1,48

×

×

18

Frankrike

Onilait

631,07

1,43

19

Spanien

E×tremadura

607,96

1,38

20

Spanien

FEGA

473,35

1,07

21

Tyskland

Baden-Württemberg

446,75

1,01

×

×

22

Tyskland

Mecklenburg-Vorpommern

309,15

0,70

23

Frankrike

Oniflhor

263,92

0,60

×

×

24

Tyskland

Sachsen-Anhalt

254,70

0,58

25

Tyskland

Bayern, Umwelt

22,32

0,05

×

×

Deltotal (23)

33 256,52

75,22

26

Sverige

SJV

864,38

1,96

×

27

Tyskland

Hamburg-Jonas

586,24

1,33

28

Förenade kungariket

SERAD

569,01

1,29

×

×

29

Belgien

BIRB

559,35

1,27

×

30

Spanien

Aragón

527,45

1,19

31

Nederländerna

PZ

518,11

1,17

32

Tyskland

BLE

432,82

0,98

33

Nederländerna

LASER

402,24

0,91

×

34

Frankrike

FIRS

375,11

0,85

×

35

Spanien

Cataluña

371,92

0,84

×

36

Tyskland

Nordrhein-Westfalen Westfalen-Lippe

352,50

0,80

×

37

Tyskland

Schleswig-Holstein

335,72

0,76

38

Tyskland

Brandenburg

312,32

0,71

39

Italien

SAISA (ex DCCC)

300,30

0,68

40

Nederländerna

HPA

290,18

0,66

×

41

Förenade kungariket

DARD

283,85

0,64

×

42

Frankrike

Onivins

283,75

0,64

×

43

Tyskland

Thüringen

272,08

0,62

44

Förenade kungariket

NAWAD

246,02

0,56

×

×

45

Belgien

Région Wallonne

237,53

0,54

×

46

Tyskland

Hessen

228,83

0,52

47

Belgien

Vlaamse Gemeenschap ALP

204,06

0,46

×

48

Tyskland

Sachsen

199,81

0,45

49

Tyskland

Rheinland-Pfalz

187,08

0,42

50

Spanien

Canarias

161,30

0,36

51

Spanien

Valencia

150,68

0,34

52

Frankrike

Odeadom

142,56

0,32

×

53

Spanien

Navarra

137,29

0,31

×

54

Spanien

Galicia

133,71

0,30

55

Tyskland

Nordrhein-Westfalen Rheinland

124,31

0,28

56

Italien

ENR

109,38

0,25

57

Portugal

IFADAP

104,75

0,24

×

58

Spanien

Murcia

90,06

0,20

59

Italien

AGREA

68,07

0,15

60

Spanien

Asturias

63,73

0,14

61

Spanien

País Vasco

59,50

0,13

62

Nederländerna

DLG

58,73

0,13

63

Irland

DCMNR

52,76

0,12

64

Spanien

Madrid

52,46

0,12

65

Italien

Region Lombardie

50,71

0,11

66

Österrike

ZA Salzburg

49,48

0,11

67

Nederländerna

PT

47,15

0,11

68

Italien

ARTEA (Toscana)

45,23

0,10

69

Luxemburg

Ministère de l'Agriculture

44,21

0,10

×

×

70

Spanien

La Rioja

41,33

0,09

71

Italien

AVEPA (Veneto)

40,13

0,09

72

Spanien

Cantabria

35,31

0,08

73

Nederländerna

PVVE

34,04

0,08

74

Spanien

Baleares

24,62

0,06

75

Frankrike

ACCT/SDE

21,15

0,05

×

×

76

Tyskland

Saarland

19,82

0,04

×

77

Förenade kungariket

FC

15,87

0,04

×

78

Belgien

Vlaamse Gemeenschap ALT

7,92

0,02

×

79

Frankrike

Ofimer

7,82

0,02

80

Tyskland

Hamburg

7,28

0,02

×

×

81

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,57

0,01

82

Förenade kungariket

CCW

4,53

0,01

×

83

Tyskland

Bremen

2,34

0,01

84

Tyskland

Berlin

1,36

0,00

×

×

85

Spanien

FROM

0,90

0,00

Deltotal

10 955,73

24,78

Totalt

44 212,25

100,00

11 266,58

19 042,73

| c) | brott mot kriteriet för ackreditering av utbetalningsställen som inte har en direkt ekonomisk återverkan (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) och andra kontrollbrister – Opekepe (Grekland), Vlaamse Gemeenschap (Belgien), SDE (Frankrike) jordbruksministeriet (Luxemburg), och |
| --- | --- |

c)

brott mot kriteriet för ackreditering av utbetalningsställen som inte har en direkt ekonomisk återverkan (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) och andra kontrollbrister – Opekepe (Grekland), Vlaamse Gemeenschap (Belgien), SDE (Frankrike) jordbruksministeriet (Luxemburg), och

| d) | vissa attesterande organs oförmåga att yttra sig över fullständigheten hos förklaringen över utestående fordringar (SERAD, Niedersachsen, Ifadap och Opekepe). |
| --- | --- |

d)

vissa attesterande organs oförmåga att yttra sig över fullständigheten hos förklaringen över utestående fordringar (SERAD, Niedersachsen, Ifadap och Opekepe).

Analys av de attesterande organens arbete

| 4.55 | Kommissionen strävar efter att försäkra sig om att de attesterande organen på vederbörligt sätt granskar utgifter förvaltade av utbetalningsställena genom att fastställa riktlinjer (även för urval av transaktioner för att fastställa om det finns en väsentlig förekomst av fel (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)), och genom att granska de attesterande organens rapporter för att försäkra sig om att dessa riktlinjer har följts. |
| --- | --- |

4.55

Kommissionen strävar efter att försäkra sig om att de attesterande organen på vederbörligt sätt granskar utgifter förvaltade av utbetalningsställena genom att fastställa riktlinjer (även för urval av transaktioner för att fastställa om det finns en väsentlig förekomst av fel (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)), och genom att granska de attesterande organens rapporter för att försäkra sig om att dessa riktlinjer har följts.

Granskning av utgifter

| 4.56 | De attesterande organen granskade de förfaranden som utbetalningsställena infört för att administrera GJP-utgifterna. För 69 utbetalningsställen som var ansvariga för utgifter på 40 miljarder euro kontrollerade de även ett statistiskt urval av utbetalningsställenas dokument som gällde GJP-utbetalningar. Omkring 24 000 transaktioner granskades på detta sätt. |
| --- | --- |

4.56

De attesterande organen granskade de förfaranden som utbetalningsställena infört för att administrera GJP-utgifterna. För 69 utbetalningsställen som var ansvariga för utgifter på 40 miljarder euro kontrollerade de även ett statistiskt urval av utbetalningsställenas dokument som gällde GJP-utbetalningar. Omkring 24 000 transaktioner granskades på detta sätt.

| 4.57 | Utöver de de reservationer som nämnts i punkt 4.54 drog kommissionen följande slutsatser: |
| --- | --- |

4.57

Utöver de de reservationer som nämnts i punkt 4.54 drog kommissionen följande slutsatser:

| a) | Ett väsentligt antal fel förekom i tre andra utbetalningsställens utgifter (Madrid, Cantabria och Mecklenburg–Vorpommern). |
| --- | --- |

a)

Ett väsentligt antal fel förekom i tre andra utbetalningsställens utgifter (Madrid, Cantabria och Mecklenburg–Vorpommern).

| b) | Det franska attesterande organet hade inte gjort urvalet på det sätt som krävs. |
| --- | --- |

b)

Det franska attesterande organet hade inte gjort urvalet på det sätt som krävs.

| c) | Förenade kungarikets attesterande organ hade inte granskat ett tillräckligt stort urval transaktioner. |
| --- | --- |

c)

Förenade kungarikets attesterande organ hade inte granskat ett tillräckligt stort urval transaktioner.

| d) | Rapporterna för HPA och Laser (Nederländerna) innehöll inte den information som krävs om urvalsförfarande och felhantering. |
| --- | --- |

d)

Rapporterna för HPA och Laser (Nederländerna) innehöll inte den information som krävs om urvalsförfarande och felhantering.

| 4.58 | Revisionsrätten å sin sida konstaterade följande: |
| --- | --- |

4.58

Revisionsrätten å sin sida konstaterade följande:

| 4.58 | |
| --- | --- |

4.58

| a) | Rapporten för Luxemburg hade samma brister som rapporterna för HPA och Laser. |
| --- | --- |

a)

Rapporten för Luxemburg hade samma brister som rapporterna för HPA och Laser.

| a) | Räkenskaperna för Luxemburg har undantagits från beslutet på grund av brister i rapporteringen om de åtgärder som har vidtagits till följd av fjolårets rekommendationer. De frågor som revisionsrätten tar upp kommer också att beaktas, innan räkenskaperna för denna medlemsstat avslutas. |
| --- | --- |

a)

Räkenskaperna för Luxemburg har undantagits från beslutet på grund av brister i rapporteringen om de åtgärder som har vidtagits till följd av fjolårets rekommendationer. De frågor som revisionsrätten tar upp kommer också att beaktas, innan räkenskaperna för denna medlemsstat avslutas.

| b) | Nio av rapporterna för spanska utbetalningsställen innehöll otillräcklig information. Kommissionen fick dock ytterligare information så att den kunde godkänna räkenskaperna. Revisionsrätten granskade två av de berörda attesterande organens arbete på plats. En av dem hade utfört en grundlig granskning av räkenskaperna och kunde visa upp dokument som styrkte det utförda arbetet (Castilla–La Mancha). När det gäller det andra organet (Andalucía, Spaniens största) kvarstod ytterligare att önska. Det attesterande organet hade kontrakterat ut granskningen i november 2003 vilket gav kontraktsparten mycket lite tid att utföra granskningen. Det fanns endast få verifierande underlag som styrkte det utförda arbetet och övervakningen var otillräcklig. Verifieringen av den interna kontrollen utfördes för sent och i försumbar utsträckning. |
| --- | --- |

b)

Nio av rapporterna för spanska utbetalningsställen innehöll otillräcklig information. Kommissionen fick dock ytterligare information så att den kunde godkänna räkenskaperna. Revisionsrätten granskade två av de berörda attesterande organens arbete på plats. En av dem hade utfört en grundlig granskning av räkenskaperna och kunde visa upp dokument som styrkte det utförda arbetet (Castilla–La Mancha). När det gäller det andra organet (Andalucía, Spaniens största) kvarstod ytterligare att önska. Det attesterande organet hade kontrakterat ut granskningen i november 2003 vilket gav kontraktsparten mycket lite tid att utföra granskningen. Det fanns endast få verifierande underlag som styrkte det utförda arbetet och övervakningen var otillräcklig. Verifieringen av den interna kontrollen utfördes för sent och i försumbar utsträckning.

| b) | När det gäller det attesterande organet i Andalusien och dess försenade utnämning av en revisor, håller kommissionen med om att beslut av detta slag bör fattas i tid. Kommissionen vidhåller (liksom för andra utbetalningsställen vid tidigare tillfällen) att det är viktigt att utnämna revisionsföretagen i tid. |
| --- | --- |

b)

När det gäller det attesterande organet i Andalusien och dess försenade utnämning av en revisor, håller kommissionen med om att beslut av detta slag bör fattas i tid. Kommissionen vidhåller (liksom för andra utbetalningsställen vid tidigare tillfällen) att det är viktigt att utnämna revisionsföretagen i tid.

När det gäller den interna kontrollen, som verifierats endast i ringa omfattning, beaktar kommissionen i sitt förslag till räkenskapsavslutning allt arbete som utförts av det attesterande organet.

När det gäller brister i verifierande underlag och övervakning, vidhåller kommissionen att det attesterande organet måste ägna båda dessa aspekter tillräcklig uppmärksamhet (särskilt när det är revisionsföretag som utför allt granskningsarbete eller delar av det).

Fordringar

| 4.59 | I punkterna 4.113–4.121 sammanfattas en särskild rapport som revisionsrätten har utarbetat om felaktiga utbetalningar och fordringar inom GJP. |
| --- | --- |

4.59

I punkterna 4.113–4.121 sammanfattas en särskild rapport som revisionsrätten har utarbetat om felaktiga utbetalningar och fordringar inom GJP.

| 4.60 | Fordringarnas totala värde per den 15 oktober 2003 var 2,3 miljarder euro (vilket liknar det föregående året). Fyra attesterande organ gjorde reservationer när det gäller förklaringen över utestående fordringar (se punkt 4.54), och många andra konstaterade väsentliga brister i förvaltning, registrering och återvinning av skulder (17 utbetalningsställen). |
| --- | --- |

4.60

Fordringarnas totala värde per den 15 oktober 2003 var 2,3 miljarder euro (vilket liknar det föregående året). Fyra attesterande organ gjorde reservationer när det gäller förklaringen över utestående fordringar (se punkt 4.54), och många andra konstaterade väsentliga brister i förvaltning, registrering och återvinning av skulder (17 utbetalningsställen).

| 4.61 | Rapporterna flera av utbetalningsställena tyder på att det arbete som de attesterande organen har utfört inte är tillräckligt för att man skall kunna garantera att alla skulder registreras på ett tillförlitligt sätt. Dessutom krävs det i kommissionens riktlinjer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) för värdering av skulder att de attesterande organen bildar sig en uppfattning om värdet av utbetalningsställenas fordringar som skulle kunna återvinnas. Fyra attesterande organ gjorde inte detta. |
| --- | --- |

4.61

Rapporterna flera av utbetalningsställena tyder på att det arbete som de attesterande organen har utfört inte är tillräckligt för att man skall kunna garantera att alla skulder registreras på ett tillförlitligt sätt. Dessutom krävs det i kommissionens riktlinjer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) för värdering av skulder att de attesterande organen bildar sig en uppfattning om värdet av utbetalningsställenas fordringar som skulle kunna återvinnas. Fyra attesterande organ gjorde inte detta.

| 4.60 och 4.61 | Kommissionen delar revisionsrättens åsikt om frågans vikt. Kommissionen är medveten om en rad utbetalningsställens problem med skuldförvaltningen och om de förbättringar som gjorts. Denna fråga har ägnats särskild uppmärksamhet sedan 1999 och kommer att bli föremål för fortsatt granskning och verksamhet. Trots en rad svårigheter kunde kommissionen dock, efter att ha tagit all tillgänglig information i beaktande, föreslå att utbetalningsställenas räkenskaper skulle avslutas. Kommissionen bortser aldrig från de problem som upptäcks och kommer med ännu mer eftertryck att kräva klara ställningstaganden från de attesterande organen i denna fråga. |
| --- | --- |

4.60 och 4.61

Kommissionen delar revisionsrättens åsikt om frågans vikt. Kommissionen är medveten om en rad utbetalningsställens problem med skuldförvaltningen och om de förbättringar som gjorts. Denna fråga har ägnats särskild uppmärksamhet sedan 1999 och kommer att bli föremål för fortsatt granskning och verksamhet. Trots en rad svårigheter kunde kommissionen dock, efter att ha tagit all tillgänglig information i beaktande, föreslå att utbetalningsställenas räkenskaper skulle avslutas. Kommissionen bortser aldrig från de problem som upptäcks och kommer med ännu mer eftertryck att kräva klara ställningstaganden från de attesterande organen i denna fråga.

Kommissionen fortsätter att granska frågan noga, och under andra hälften av 2004 gjordes fyra besök i medlemsstaterna.

Kommissionens beslut

| 4.62 | Kommissionen analyserade och utvärderade räkenskaperna, intygen och rapporterna för alla utbetalningsställen utom sex som lämnades in sent eller i ofullständigt skick (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Kommissionen utförde ett antal kontroller av enskilda betalningsuppgifter i syfte att upptäcka eventuella dubbla utbetalningar (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.62

Kommissionen analyserade och utvärderade räkenskaperna, intygen och rapporterna för alla utbetalningsställen utom sex som lämnades in sent eller i ofullständigt skick (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Kommissionen utförde ett antal kontroller av enskilda betalningsuppgifter i syfte att upptäcka eventuella dubbla utbetalningar (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.63 | Kommissionen fattade sitt beslut om finansiellt godkännande den 29 april 2004 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), inom den tidsgräns som fastställs i förordningen. |
| --- | --- |

4.63

Kommissionen fattade sitt beslut om finansiellt godkännande den 29 april 2004 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), inom den tidsgräns som fastställs i förordningen.

| 4.64 | Kommissionen godkände räkenskaperna för 56 utbetalningsställen vilka tillsammans står för 25,2 miljarder euro (57 % av vad som totalt deklarerats). I de fall där det finns kvantifierbara fel i utbetalningställenas räkenskaper har kommissionen angett att den kommer att göra lämpliga finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

4.64

Kommissionen godkände räkenskaperna för 56 utbetalningsställen vilka tillsammans står för 25,2 miljarder euro (57 % av vad som totalt deklarerats). I de fall där det finns kvantifierbara fel i utbetalningställenas räkenskaper har kommissionen angett att den kommer att göra lämpliga finansiella korrigeringar.

| 4.65 | Kommissionen sköt upp beslutet om räkenskaperna för 29 utbetalningsställen, som står för 19 miljarder euro (43 % av de totala utgifter som deklarerats). Kommissionen har angett följande skäl till varför den skjutit upp beslutet om de räkenskaper som var gemensamma för fler än ett utbetalningsställe: |
| --- | --- |

4.65

Kommissionen sköt upp beslutet om räkenskaperna för 29 utbetalningsställen, som står för 19 miljarder euro (43 % av de totala utgifter som deklarerats). Kommissionen har angett följande skäl till varför den skjutit upp beslutet om de räkenskaper som var gemensamma för fler än ett utbetalningsställe:

| a) | De attesterande organen hade underlåtit att respektera riktlinjerna för urvalsförfarande (alltför låg säkerhetsgrad/för litet urval) (15 räkenskaper). |
| --- | --- |

a)

De attesterande organen hade underlåtit att respektera riktlinjerna för urvalsförfarande (alltför låg säkerhetsgrad/för litet urval) (15 räkenskaper).

| b) | De attesterande organen hade inte tillräckligt detaljerat uppgett vilken urvalsmetod som hade använts (två räkenskaper) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

b)

De attesterande organen hade inte tillräckligt detaljerat uppgett vilken urvalsmetod som hade använts (två räkenskaper) (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.66 | Kommissionen har som gängse praxis att skjuta upp sitt godkännande av de attesterande organens rapporter om den tvivlar på att organens arbete har varit tillräckligt. Räkenskaperna för fyra utbetalningsställen undantogs från det finansiella beslutet gällande 2001, och räkenskaperna för 17 utbetalningsställen undantogs från det finansiella beslutet för 2002. |
| --- | --- |

4.66

Kommissionen har som gängse praxis att skjuta upp sitt godkännande av de attesterande organens rapporter om den tvivlar på att organens arbete har varit tillräckligt. Räkenskaperna för fyra utbetalningsställen undantogs från det finansiella beslutet gällande 2001, och räkenskaperna för 17 utbetalningsställen undantogs från det finansiella beslutet för 2002.

| 4.67 | Kommissionen har dock aldrig tidigare skjutit upp besluten om ett så stort antal utbetalningsställen, som representerar en så stor andel av utgifterna. |
| --- | --- |

4.67

Kommissionen har dock aldrig tidigare skjutit upp besluten om ett så stort antal utbetalningsställen, som representerar en så stor andel av utgifterna.

| 4.68 | Det framgår inte när kommissionen kommer att kunna godkänna de utbetalningsställens räkenskaper som inte ingick i beslutet av den 29 april 2004. Tidigare erfarenheter visar att det kan ta lång tid – det grekiska utbetalningsställets räkenskaper för 2002 godkändes inte förrän 2003 när utbetalningsstället redan hade upphört med sin verksamhet. Inga av de räkenskaper som inte ingick i de finansiella besluten 2001 och 2002 hade godkänts i april 2004. Räkenskaperna för tio utbetalningsställen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) har ännu inte godkänts för två av de tre senaste åren. |
| --- | --- |

4.68

Det framgår inte när kommissionen kommer att kunna godkänna de utbetalningsställens räkenskaper som inte ingick i beslutet av den 29 april 2004. Tidigare erfarenheter visar att det kan ta lång tid – det grekiska utbetalningsställets räkenskaper för 2002 godkändes inte förrän 2003 när utbetalningsstället redan hade upphört med sin verksamhet. Inga av de räkenskaper som inte ingick i de finansiella besluten 2001 och 2002 hade godkänts i april 2004. Räkenskaperna för tio utbetalningsställen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) har ännu inte godkänts för två av de tre senaste åren.

| 4.68 | Kommissionen räknar med att i slutet av innevarande år avsluta räkenskaperna för fyra utbetalningsställen som undantogs 2001 och för över hälften av de utbetalningsställen som undantogs 2002 (för vilka alla nödvändiga uppgifter har lämnats). |
| --- | --- |

4.68

Kommissionen räknar med att i slutet av innevarande år avsluta räkenskaperna för fyra utbetalningsställen som undantogs 2001 och för över hälften av de utbetalningsställen som undantogs 2002 (för vilka alla nödvändiga uppgifter har lämnats).

| 4.69 | Att beslutet om finansiellt godkännande skjuts upp innebär inte några ekonomiska konsekvenser för de berörda medlemsstaterna och påverkar heller inte framtida beslut om utgifter som berättigar till gemenskapsfinansiering. Trots detta kunde kommissionen inte inom utsatt tid nå fram till en slutsats om räkenskaperna för utbetalningsställen motsvarande 43 % av de utgifter som deklarerats för 2003. |
| --- | --- |

4.69

Att beslutet om finansiellt godkännande skjuts upp innebär inte några ekonomiska konsekvenser för de berörda medlemsstaterna och påverkar heller inte framtida beslut om utgifter som berättigar till gemenskapsfinansiering. Trots detta kunde kommissionen inte inom utsatt tid nå fram till en slutsats om räkenskaperna för utbetalningsställen motsvarande 43 % av de utgifter som deklarerats för 2003.

Överensstämmelsebeslut 2003

| 4.70 | År 2003 fattade kommissionen tre överensstämmelsebeslut som gällde utgifter deklarerade från 1996 till 2002 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), och vägrade att finansiera 377 miljoner euro, av vilka revisionsrätten har granskat ett belopp på 366 miljoner euro. Revisionsrätten har försökt fastställa om korrigeringarna var |
| --- | --- |

4.70

År 2003 fattade kommissionen tre överensstämmelsebeslut som gällde utgifter deklarerade från 1996 till 2002 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), och vägrade att finansiera 377 miljoner euro, av vilka revisionsrätten har granskat ett belopp på 366 miljoner euro. Revisionsrätten har försökt fastställa om korrigeringarna var

| a) | tillräckliga och välgrundade, och |
| --- | --- |

a)

tillräckliga och välgrundade, och

| b) | utförda i tid. |
| --- | --- |

b)

utförda i tid.

Korrigeringarnas tillräcklighet

| 4.71 | Revisionsrätten drog slutsatsen att beträffande 308 miljoner euro i underkända utgifter var kommissionens förfaranden välgrundade, och de underkända beloppen överensstämmande med kommissionens normala nivåer för schablonmässiga korrigeringar (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.71

Revisionsrätten drog slutsatsen att beträffande 308 miljoner euro i underkända utgifter var kommissionens förfaranden välgrundade, och de underkända beloppen överensstämmande med kommissionens normala nivåer för schablonmässiga korrigeringar (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.72 | I följande fall ansåg revisionsrätten att en striktare tillämpning av kommissionens egna bestämmelser skulle ha varit motiverad (och skulle ha ökat det underkända beloppet med 65 miljoner euro): |
| --- | --- |

4.72

I följande fall ansåg revisionsrätten att en striktare tillämpning av kommissionens egna bestämmelser skulle ha varit motiverad (och skulle ha ökat det underkända beloppet med 65 miljoner euro):

| 4.72 | För att beräkna de finansiella korrigeringarna måste kommissionen ta hänsyn till de alternativa kontroller som kan minska risken för EUGFJ. Kommissionens beslut måste därför anses följa gällande regler och protokoll. |
| --- | --- |

4.72

För att beräkna de finansiella korrigeringarna måste kommissionen ta hänsyn till de alternativa kontroller som kan minska risken för EUGFJ. Kommissionens beslut måste därför anses följa gällande regler och protokoll.

Kommissionen anser sig ha tillämpat sina egna riktlinjer fullt ut och på rätt sätt när nivåerna på de finansiella korrigeringarna fastställdes. Det bör påpekas att kommissionen enligt lag är skyldig att göra en korrekt bedömning av den faktiska risken för fonden. Kommissionen vidhåller att den procentuella korrigering som tillämpades i de ifrågavarande fallen var skälig.

| a) | Olivolja i Italien – korrigering på 13 miljoner euro. Kommissionen tillämpade en tvåprocentig schablonmässig korrigering av utgifter som uppkommit 2000, vilka alltså främst handlade om regleringsåret 1998/99. Korrigeringen gäller främst betydande svagheter som uppdagats i de kontroller som genomförts vid pressanläggningarna och bristande strikthet i kontroller av överensstämmelse när det gäller producerade olivoljekvantiteter och uppföljningen av dessa kontroller. Dessutom var det geografiska informationssystemet (GIS) inte fullständigt eller i drift när utgifterna uppstod, och det minimiantal alternativa kontroller som krävdes (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) under regleringsåret 1998/99 gjordes inte. Kommissionen har klassificerat dessa kontroller som nyckelkontroller. En korrigeringsnivå på 5 % skulle ha stämt överens med kommissionens skala för schablonmässiga korrigeringar. |
| --- | --- |

a)

Olivolja i Italien – korrigering på 13 miljoner euro. Kommissionen tillämpade en tvåprocentig schablonmässig korrigering av utgifter som uppkommit 2000, vilka alltså främst handlade om regleringsåret 1998/99. Korrigeringen gäller främst betydande svagheter som uppdagats i de kontroller som genomförts vid pressanläggningarna och bristande strikthet i kontroller av överensstämmelse när det gäller producerade olivoljekvantiteter och uppföljningen av dessa kontroller. Dessutom var det geografiska informationssystemet (GIS) inte fullständigt eller i drift när utgifterna uppstod, och det minimiantal alternativa kontroller som krävdes (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) under regleringsåret 1998/99 gjordes inte. Kommissionen har klassificerat dessa kontroller som nyckelkontroller. En korrigeringsnivå på 5 % skulle ha stämt överens med kommissionens skala för schablonmässiga korrigeringar.

| a) | Under regleringsåret 1998/1999 gjorde Italien alternativa kontroller som minskade risken för EUGFJ, vilket ledde kommissionen till att föreslå en korrigeringsfaktor på 2 %, trots att de grundläggande kontrollerna uppvisade brister. Italien har nämligen ett register över olivodlingsarealer och kontrollerade 1998/1999 många anmälningar om grödor på plats inom ramen för uppbyggnaden av GIS-systemet för olivodling. Till följd av kontrollerna dömdes producenter som lämnat in motstridiga anmälningar till betydande påföljder. |
| --- | --- |

a)

Under regleringsåret 1998/1999 gjorde Italien alternativa kontroller som minskade risken för EUGFJ, vilket ledde kommissionen till att föreslå en korrigeringsfaktor på 2 %, trots att de grundläggande kontrollerna uppvisade brister. Italien har nämligen ett register över olivodlingsarealer och kontrollerade 1998/1999 många anmälningar om grödor på plats inom ramen för uppbyggnaden av GIS-systemet för olivodling. Till följd av kontrollerna dömdes producenter som lämnat in motstridiga anmälningar till betydande påföljder.

| b) | Olivolja i Grekland – korrigering på 45,1 miljoner euro. Sedan 1994 har kommissionen tillämpat en femprocentig korrigering på grund av att olivoljeregistret inte har införts och på grund av brister i databasen. Medlemsstaterna hade fem år från 1998/99 på sig att införa GIS, som ersätter olivträdsregistret och olivträdsdatabasen. Kommissionen anser att avsaknaden av insatser för att utveckla GIS är en brist i sig själv och att de förbättringar som har gjorts inte kompenserar frånvaron av systemet. Den femprocentiga schablon som används för utgifter uppkomna under 2000 och som främst gäller regleringsåret 1998/99 har bibehållits. Dessa kontroller är nyckelkontroller och eftersom de inte används skulle en tioprocentig korrigering ha stämt överens med kommissionens normala skala för schablonmässiga korrigeringar. |
| --- | --- |

b)

Olivolja i Grekland – korrigering på 45,1 miljoner euro. Sedan 1994 har kommissionen tillämpat en femprocentig korrigering på grund av att olivoljeregistret inte har införts och på grund av brister i databasen. Medlemsstaterna hade fem år från 1998/99 på sig att införa GIS, som ersätter olivträdsregistret och olivträdsdatabasen. Kommissionen anser att avsaknaden av insatser för att utveckla GIS är en brist i sig själv och att de förbättringar som har gjorts inte kompenserar frånvaron av systemet. Den femprocentiga schablon som används för utgifter uppkomna under 2000 och som främst gäller regleringsåret 1998/99 har bibehållits. Dessa kontroller är nyckelkontroller och eftersom de inte används skulle en tioprocentig korrigering ha stämt överens med kommissionens normala skala för schablonmässiga korrigeringar.

| b) | Systemet med produktionsstöd för olivolja omfattar två grundläggande och av varandra oberoende kontroller, nämligen kontroll av oljebearbetningsanläggningar och kontroll av träd. |
| --- | --- |

b)

Systemet med produktionsstöd för olivolja omfattar två grundläggande och av varandra oberoende kontroller, nämligen kontroll av oljebearbetningsanläggningar och kontroll av träd.

Grekland har visserligen varken något register över olivodlingsarealer, några fungerande dataregister eller något GIS-system för olivodling (obligatoriskt från och med regleringsåret 1998/1999), men landet har ändå gjort alternativa kontroller såsom föreskrivs i bestämmelserna för det fall att det saknas GIS-system. Det har också utdömts påföljder i de fall där anmälningarna om grödor var motstridiga. Dessutom har det gjorts kontroller av oljebearbetningsanläggningar och av fall med onormalt hög avkastning.

Ovanstående faktorer har lett kommissionen till att bibehålla en finansiell korrigering på 5 % för regleringsåren i fråga.

24-månadersregeln

| 4.73 | Kommissionens möjlighet att vägra att finansiera deklarerade utgifter begränsas till utgifter som uppkommit under 24 månader före det datum då kommissionen meddelade resultaten av kontrollerna till medlemsstaten (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). En brist som upptäckts vid en kontroll och som täcker en period på tre år kan alltså endast leda till en korrigering av utgifter som deklarerats under två år. Ett förslag om att förlänga perioden till 36 månader som kommissionen lade fram 2002 och som stöddes av revisionsrätten avvisades av rådet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.73

Kommissionens möjlighet att vägra att finansiera deklarerade utgifter begränsas till utgifter som uppkommit under 24 månader före det datum då kommissionen meddelade resultaten av kontrollerna till medlemsstaten (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). En brist som upptäckts vid en kontroll och som täcker en period på tre år kan alltså endast leda till en korrigering av utgifter som deklarerats under två år. Ett förslag om att förlänga perioden till 36 månader som kommissionen lade fram 2002 och som stöddes av revisionsrätten avvisades av rådet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

Tidsåtgång för korrigeringar

| 4.74 | När det gäller korrigeringarna som gjordes i de tre beslut som togs 2003 tog det i genomsnitt över två och ett halvt år (900 dagar) att godkänna räkenskaperna räknat från det datum granskningsbesöket i medlemsstaten ägde rum till det att korrigeringen hade inkluderats i ett beslut. Detta är en minskning jämfört med de i genomsnitt tre år (1 100 dagar) det tog 2002. Den genomsnittliga tidsåtgången från datumet då granskningsbesöket gjordes till det slutliga brevet där korrigeringarna meddelas överskrider dock fortfarande väsentligt de normer som fastställts internt av kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

4.74

När det gäller korrigeringarna som gjordes i de tre beslut som togs 2003 tog det i genomsnitt över två och ett halvt år (900 dagar) att godkänna räkenskaperna räknat från det datum granskningsbesöket i medlemsstaten ägde rum till det att korrigeringen hade inkluderats i ett beslut. Detta är en minskning jämfört med de i genomsnitt tre år (1 100 dagar) det tog 2002. Den genomsnittliga tidsåtgången från datumet då granskningsbesöket gjordes till det slutliga brevet där korrigeringarna meddelas överskrider dock fortfarande väsentligt de normer som fastställts internt av kommissionens avdelningar.

| 4.74 | Kommissionen erkänner att det i vissa ärenden fortfarande förekommer förseningar i samband med räkenskapsavslutningen. Såsom revisionsrätten konstaterar år från år görs stora ansträngningar för att minska den genomsnittliga handläggningstiden. Dessa ansträngningar kommer att fortsätta. |
| --- | --- |

4.74

Kommissionen erkänner att det i vissa ärenden fortfarande förekommer förseningar i samband med räkenskapsavslutningen. Såsom revisionsrätten konstaterar år från år görs stora ansträngningar för att minska den genomsnittliga handläggningstiden. Dessa ansträngningar kommer att fortsätta.

Beslut om godkännande av räkenskaperna under de senaste åren

| 4.75 | Godkännandet av räkenskaperna sker under ett antal år (se punkterna 4.52 och 4.70). I
  tabell 4.6
  visas resultaten av kommissionens beslut om godkännande för 1991 och följande år. Godkännandet är ännu inte fullständigt för något år efter 1997. De totala korrigeringarna är kommissionens bedömning, gällande de budgetrubriker och medlemsstater den har granskat, av det utgiftsbelopp som, främst beroende på brister i medlemsstaternas system för förvaltning och kontroll av utgifter, inte skall belasta gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

4.75

Godkännandet av räkenskaperna sker under ett antal år (se punkterna 4.52 och 4.70). I
  tabell 4.6
  visas resultaten av kommissionens beslut om godkännande för 1991 och följande år. Godkännandet är ännu inte fullständigt för något år efter 1997. De totala korrigeringarna är kommissionens bedömning, gällande de budgetrubriker och medlemsstater den har granskat, av det utgiftsbelopp som, främst beroende på brister i medlemsstaternas system för förvaltning och kontroll av utgifter, inte skall belasta gemenskapsbudgeten.

| 4.75 | Av de totalt 482 förfaranden som inleddes mellan 1997 och slutet av år 2000 var i juni 2004 bara nio fortfarande oavslutade (tre av dem före den 1 januari 2000). |
| --- | --- |

4.75

Av de totalt 482 förfaranden som inleddes mellan 1997 och slutet av år 2000 var i juni 2004 bara nio fortfarande oavslutade (tre av dem före den 1 januari 2000).

Kommissionen har föresatt sig att gradvis minska eftersläpningen och har ägnat de äldsta, ännu oavslutade ärendena särskild uppmärksamhet vid utarbetandet av 2004 års arbetsprogram för revision av jordbruksutgifterna.

| 4.76 | I
  diagram 4.6 och 4.7
  visas fördelningen av korrigeringar i beslut som kommissionen fattade under perioden 1999 till 2003 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) per medlemsstat och marknadssektor. Dessa beslut gäller utgiftsposter under gemenskapens budgetår 1996–2002. |
| --- | --- |

4.76

I
  diagram 4.6 och 4.7
  visas fördelningen av korrigeringar i beslut som kommissionen fattade under perioden 1999 till 2003 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) per medlemsstat och marknadssektor. Dessa beslut gäller utgiftsposter under gemenskapens budgetår 1996–2002.

Tabell 4.6 – Korrigeringar i beslut om godkännande av räkenskaperna för budgetåren 1991–2003

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Deklarerade utgifter | 31 255,9 | 30 480,2 | 34 008,0 | 33 592,8 | 35 654,4 | 39 062,5 | 40 884,3 | 38 857,4 | 40 726,2 | 40 410,6 | 41 593,8 | 42 710,8 | 43 988,4 |
| Korrigeringar, totalt belopp | –1 504,1 | – 788,2 | – 737,0 | – 307,8 | – 572,9 | – 790,1 | – 481,4 | – 328,3 | – 248,4 | – 305,0 | – 132,7 | –0,2 | 0,0 |
| därav: | | | | | | | | | | | | | |
| a) tilläggsavgift för mjölk | – 979,2 | – 419,7 | – 248 | 0,0 | –15,1 | – 215 | – 110,2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| b) korrigeringar | – 524,9 | – 368,5 | – 489,0 | – 307,8 | – 557,8 | – 575,1 | – 371,2 | – 328,3 | – 248,4 | – 305,0 | – 132,7 | –0,2 | 0,0 |
| Korrigeringar i procent av deklarerade utgifter | 1,7 % | 1,2 % | 1,4 % | 0,9 % | 1,6 % | 1,5 % | 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,8 % | 0,3 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Anm: Godkännandet är ännu inte färdigt för något år senare än 1997.

  Källa: Kommissionens överensstämmelsebeslut, justerade med hänsyn till korrigeringar som dragits tillbaka efter EG-domstolens avgöranden. |

(miljoner euro)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Deklarerade utgifter

31 255,9

30 480,2

34 008,0

33 592,8

35 654,4

39 062,5

40 884,3

38 857,4

40 726,2

40 410,6

41 593,8

42 710,8

43 988,4

Korrigeringar, totalt belopp

–1 504,1

– 788,2

– 737,0

– 307,8

– 572,9

– 790,1

– 481,4

– 328,3

– 248,4

– 305,0

– 132,7

–0,2

0,0

därav:

a) tilläggsavgift för mjölk

– 979,2

– 419,7

– 248

0,0

–15,1

– 215

– 110,2

0

0

0

0

0

0

b) korrigeringar

– 524,9

– 368,5

– 489,0

– 307,8

– 557,8

– 575,1

– 371,2

– 328,3

– 248,4

– 305,0

– 132,7

–0,2

0,0

Korrigeringar i procent av deklarerade utgifter

1,7 %

1,2 %

1,4 %

0,9 %

1,6 %

1,5 %

0,9 %

0,8 %

0,6 %

0,8 %

0,3 %

0,0 %

0,0 %

Anm: Godkännandet är ännu inte färdigt för något år senare än 1997.

Källa: Kommissionens överensstämmelsebeslut, justerade med hänsyn till korrigeringar som dragits tillbaka efter EG-domstolens avgöranden.

Image

Image

Revisionsrättens slutsats

Beslut om finansiellt godkännande

| 4.77 | Med reservation för de enskilda problem som räknas upp i punkterna 4.54–4.57 fungerade attesteringen av utbetalningsställenas räkenskaper tillfredsställande. |
| --- | --- |

4.77

Med reservation för de enskilda problem som räknas upp i punkterna 4.54–4.57 fungerade attesteringen av utbetalningsställenas räkenskaper tillfredsställande.

| 4.78 | Följande kan dock göras: |
| --- | --- |

4.78

Följande kan dock göras:

| 4.78 | |
| --- | --- |

4.78

| a) | Kommissionen bör på plats regelbundet utvärdera de attesterande organens arbete (se punkt 4.58). |
| --- | --- |

a)

Kommissionen bör på plats regelbundet utvärdera de attesterande organens arbete (se punkt 4.58).

| a) | Kommissionen kan tänka sig att låta sina revisorer granska de attesterande organens verksamhet på plats, såvida detta inte kolliderar med någon av revisorernas prioriterade uppgifter. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen kan tänka sig att låta sina revisorer granska de attesterande organens verksamhet på plats, såvida detta inte kolliderar med någon av revisorernas prioriterade uppgifter.

| b) | De attesterande organen bör följa kommissionens riktlinjer noggrannare när det gäller hanteringen av GJP-fordringar (se punkterna 4.59–4.61). |
| --- | --- |

b)

De attesterande organen bör följa kommissionens riktlinjer noggrannare när det gäller hanteringen av GJP-fordringar (se punkterna 4.59–4.61).

| b) | Kommissionen kommer att påpeka hur viktigt det är att rapportera om gäldenärerna på rätt sätt och kommer att fästa större uppmärksamhet vid denna fråga i nästa beslut om räkenskapsavslutning. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen kommer att påpeka hur viktigt det är att rapportera om gäldenärerna på rätt sätt och kommer att fästa större uppmärksamhet vid denna fråga i nästa beslut om räkenskapsavslutning.

| 4.79 | Det faktum att inga beslut om finansiellt godkännande ännu har tagits för 43 % av de deklarerade utgifterna för 2003 och för 21 utbetalningsställens räkenskaper för 2001 och 2002 ger anledning till oro (se punkterna 4.65 och 4.68). |
| --- | --- |

4.79

Det faktum att inga beslut om finansiellt godkännande ännu har tagits för 43 % av de deklarerade utgifterna för 2003 och för 21 utbetalningsställens räkenskaper för 2001 och 2002 ger anledning till oro (se punkterna 4.65 och 4.68).

| 4.79 | Det bör påpekas att det faktum att vissa räkenskaper inte har avslutats varken får några finansiella följder för medlemsstaterna i fråga eller föregriper en medlemsstats eventuella uteslutning från gemenskapsfinansiering av landets utgifter. |
| --- | --- |

4.79

Det bör påpekas att det faktum att vissa räkenskaper inte har avslutats varken får några finansiella följder för medlemsstaterna i fråga eller föregriper en medlemsstats eventuella uteslutning från gemenskapsfinansiering av landets utgifter.

Genom en uppskjutning av räkenskapsavslutningen får medlemsstaterna möjlighet att lämna ytterligare information och att i vissa fall slutföra de uppgifter som krävs enligt riktlinjerna och som inte var klara vid den tidpunkt som fastställs i lagen, dvs. den 30 april. När medlemsstaterna väl har tagit sig an dessa frågor, torde kommissionen kunna avsluta de räkenskaper som har undantagits.

Kommissionen fortsätter att försöka hinna ikapp eftersläpningen av ärenden från regleringsåren 2001 och 2002. Kommissionen räknar med att avsluta räkenskaperna för fyra utbetalningsställen som undantogs 2001 och för över hälften av de utbetalningsställen som undantogs 2002.

Överensstämmelsebeslut

| 4.80 | De flesta av de korrigeringar som gjordes 2003 beräknades utifrån kommissionens normala skala för schablonmässiga korrigeringar (punkt 4.71). I två fall kunde en högre korrigeringssats ha tillämpats (se punkt 4.72). |
| --- | --- |

4.80

De flesta av de korrigeringar som gjordes 2003 beräknades utifrån kommissionens normala skala för schablonmässiga korrigeringar (punkt 4.71). I två fall kunde en högre korrigeringssats ha tillämpats (se punkt 4.72).

| 4.80 | Kommissionen vidhåller att den procentuella korrigering som tillämpades i följande fall var skälig. |
| --- | --- |

4.80

Kommissionen vidhåller att den procentuella korrigering som tillämpades i följande fall var skälig.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

Exportbidrag – bestämmelseort och utsläppande på marknaden

| 4.81 | Exportbidrag är stöd som betalas ut för export av jordbruksprodukter för att kompensera exportörer för skillnaden mellan EU-priser och de lägre priserna på världsmarknaden. Bidragssatserna för en och samma produkt kan variera beroende på bestämmelseort. |
| --- | --- |

4.81

Exportbidrag är stöd som betalas ut för export av jordbruksprodukter för att kompensera exportörer för skillnaden mellan EU-priser och de lägre priserna på världsmarknaden. Bidragssatserna för en och samma produkt kan variera beroende på bestämmelseort.

| 4.81 | Exportbidragens betydelse som styrinstrument har minskat på grund av den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) kontinuerliga reform, som skall göra gemenskapens produkter mer konkurrenskraftiga och föra EU:s priser närmare världsmarknadens priser. För tio år sedan betalades det ut exportbidrag för över 10 miljarder euro. År 2003 hade denna siffra sjunkit till 3,7 miljarder euro. 2003 och 2004 års reformer av GJP förväntas leda till att denna utveckling håller i sig. |
| --- | --- |

4.81

Exportbidragens betydelse som styrinstrument har minskat på grund av den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) kontinuerliga reform, som skall göra gemenskapens produkter mer konkurrenskraftiga och föra EU:s priser närmare världsmarknadens priser. För tio år sedan betalades det ut exportbidrag för över 10 miljarder euro. År 2003 hade denna siffra sjunkit till 3,7 miljarder euro. 2003 och 2004 års reformer av GJP förväntas leda till att denna utveckling håller i sig.

| 4.82 | Revisionsrätten konstaterade i sin särskilda rapport nr 7/2001 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) att det vore önskvärt att man tillämpade en bidragssats för varje produkt oavsett bestämmelseort, även om detta inte skulle vara möjligt genast. Revisionsrätten gav därför följande rekommendationer för att förenkla och förbättra den finansiella kontrollen av sådana transaktioner: |
| --- | --- |

4.82

Revisionsrätten konstaterade i sin särskilda rapport nr 7/2001 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) att det vore önskvärt att man tillämpade en bidragssats för varje produkt oavsett bestämmelseort, även om detta inte skulle vara möjligt genast. Revisionsrätten gav därför följande rekommendationer för att förenkla och förbättra den finansiella kontrollen av sådana transaktioner:

| 4.82 och 4.85 | Kommissionen har reagerat på rätt sätt för att åtgärda de svagheter som nämns i den särskilda rapporten. En handlingsplan har tagits fram och genomförts. Kommissionen anser att hanteringen av de ifrågavarande riskerna på så sätt har förbättrats avsevärt. |
| --- | --- |

4.82 och 4.85

Kommissionen har reagerat på rätt sätt för att åtgärda de svagheter som nämns i den särskilda rapporten. En handlingsplan har tagits fram och genomförts. Kommissionen anser att hanteringen av de ifrågavarande riskerna på så sätt har förbättrats avsevärt.

| a) | Ankomstbevis bör inte krävas i varje enskilt fall utan endast om det finns anledning till tvivel eller vid bestämmelseorter med hög risk. |
| --- | --- |

a)

Ankomstbevis bör inte krävas i varje enskilt fall utan endast om det finns anledning till tvivel eller vid bestämmelseorter med hög risk.

| a) | Att lätta på kraven i fråga om mottagningsbevis skulle skapa en potentiell risk för gemenskapens budget i och med att man inte längre skulle kunna kontrollera exporten till de länder för vilka inget exportbidrag har fastställts. EU skulle också utsättas för principiell kritik för sitt sätt att övervaka och kontrollera sin subventionerade handel med tredjeländer, speciellt med hänsyn till de internationella åtagandena att avstå från att bevilja exportbidrag för vissa marknader. |
| --- | --- |

a)

Att lätta på kraven i fråga om mottagningsbevis skulle skapa en potentiell risk för gemenskapens budget i och med att man inte längre skulle kunna kontrollera exporten till de länder för vilka inget exportbidrag har fastställts. EU skulle också utsättas för principiell kritik för sitt sätt att övervaka och kontrollera sin subventionerade handel med tredjeländer, speciellt med hänsyn till de internationella åtagandena att avstå från att bevilja exportbidrag för vissa marknader.

| b) | Transportdokument och fakturor bör överlämnas till GJP-utbetalningsställena för alla ansökningar som överskrider minimigränsen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

b)

Transportdokument och fakturor bör överlämnas till GJP-utbetalningsställena för alla ansökningar som överskrider minimigränsen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| b) | Generellt anser kommissionen att tullens importdeklarationer utfärdade av statliga myndigheter är en bättre garanti för att varorna har importerats till det tredjeland för vilket bidraget betalas än transportdokument och handelsfakturor utfärdade av privata företagare. Kommissionen har dock beslutat att fördubbla minimigränsen, som innebär att fordringar på små bidragsbelopp kan undantas från kravet på importbevis, men att bibehålla kravet på differentierade exportbidrag ovanför minimigränsen. |
| --- | --- |

b)

Generellt anser kommissionen att tullens importdeklarationer utfärdade av statliga myndigheter är en bättre garanti för att varorna har importerats till det tredjeland för vilket bidraget betalas än transportdokument och handelsfakturor utfärdade av privata företagare. Kommissionen har dock beslutat att fördubbla minimigränsen, som innebär att fordringar på små bidragsbelopp kan undantas från kravet på importbevis, men att bibehålla kravet på differentierade exportbidrag ovanför minimigränsen.

| c) | Efterhandskontroller av att produkter har släppts ut på den avsedda marknaden (och inte exporterats någon annanstans) bör intensifieras, och databaser för skeppning och containerrörelser bör konsulteras för de transaktioner som valts ut för efterhandskontroll (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

c)

Efterhandskontroller av att produkter har släppts ut på den avsedda marknaden (och inte exporterats någon annanstans) bör intensifieras, och databaser för skeppning och containerrörelser bör konsulteras för de transaktioner som valts ut för efterhandskontroll (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| c) | Eftersom kommissionen har beslutat att även fortsättningsvis kräva importbevis för differentierade exportbidrag, finns det inget behov av att skärpa efterhandskontrollen av att produkterna har släppts ut på den tilltänkta marknaden. Det oaktat har kommissionen uppmuntrat medlemsstaternas myndigheter att använda sig av transportföretagens uppgifter som en ytterligare möjlighet att kontrollera att varorna har nått fram till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

c)

Eftersom kommissionen har beslutat att även fortsättningsvis kräva importbevis för differentierade exportbidrag, finns det inget behov av att skärpa efterhandskontrollen av att produkterna har släppts ut på den tilltänkta marknaden. Det oaktat har kommissionen uppmuntrat medlemsstaternas myndigheter att använda sig av transportföretagens uppgifter som en ytterligare möjlighet att kontrollera att varorna har nått fram till bestämmelseorten.

| 4.83 | Revisionsrätten lade också en fram ett antal detaljerade rekommendationer för förbättring av bestämmelserna för finansiell kontroll som bör tillämpas om kravet på systematiskt uppvisande av ankomstbevis bibehålls. |
| --- | --- |

4.83

Revisionsrätten lade också en fram ett antal detaljerade rekommendationer för förbättring av bestämmelserna för finansiell kontroll som bör tillämpas om kravet på systematiskt uppvisande av ankomstbevis bibehålls.

| 4.84 | Rådet och Europaparlamentet stödde revisionsrättens rekommendation om förändringar (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). I synnerhet Europaparlamentet uppmanade kommissionen att göra en radikal insats för att förenkla lagstiftningen och förfaranden för ökad insyn innan exportstödsystemet fasas ut. |
| --- | --- |

4.84

Rådet och Europaparlamentet stödde revisionsrättens rekommendation om förändringar (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). I synnerhet Europaparlamentet uppmanade kommissionen att göra en radikal insats för att förenkla lagstiftningen och förfaranden för ökad insyn innan exportstödsystemet fasas ut.

| 4.85 | Kommissionen har inte vidtagit några åtgärder för att förenkla systemet enligt rekommendationerna i punkt 4.82. |
| --- | --- |

4.85

Kommissionen har inte vidtagit några åtgärder för att förenkla systemet enligt rekommendationerna i punkt 4.82.

| 4.85 | Se svaret på punkt 4.82. |
| --- | --- |

4.85

Se svaret på punkt 4.82.

| 4.86 | Å andra sidan har kommissionen ställt sig positiv till många av revisionsrättens mer detaljerade iakttagelser och rekommendationer: |
| --- | --- |

4.86

Å andra sidan har kommissionen ställt sig positiv till många av revisionsrättens mer detaljerade iakttagelser och rekommendationer:

| a) | Förfaranden för godkännande av övervakningsföretag har förstärkts. |
| --- | --- |

a)

Förfaranden för godkännande av övervakningsföretag har förstärkts.

| b) | Det finns nu bestämmelser om sanktioner mot kontroll- och övervakningsföretag som gör felaktiga attesteringar. |
| --- | --- |

b)

Det finns nu bestämmelser om sanktioner mot kontroll- och övervakningsföretag som gör felaktiga attesteringar.

| c) | Regler har införts för hur medlemsstaternas ambassader skall utfärda lossningsintyg. |
| --- | --- |

c)

Regler har införts för hur medlemsstaternas ambassader skall utfärda lossningsintyg.

| d) | Den minimigräns som skall tillämpas för kontroll av exportbidragsförsändelser har höjts till det dubbla. |
| --- | --- |

d)

Den minimigräns som skall tillämpas för kontroll av exportbidragsförsändelser har höjts till det dubbla.

| e) | Man har slopat exportbidrag på mjölkprodukter till de baltiska staterna för att förhindra så kallad karusellhandel med mjölkprodukter mellan EU och de baltiska staterna. |
| --- | --- |

e)

Man har slopat exportbidrag på mjölkprodukter till de baltiska staterna för att förhindra så kallad karusellhandel med mjölkprodukter mellan EU och de baltiska staterna.

| f) | År 2001 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) infördes ett system för informationsutbyte online med ryska tullen om falska importdeklarationer (systemet används dock inte av alla medlemsstater). |
| --- | --- |

f)

År 2001 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) infördes ett system för informationsutbyte online med ryska tullen om falska importdeklarationer (systemet används dock inte av alla medlemsstater).

| g) | Vissa förbättringar har gjorts när det gäller export av nötkreatur. Den högre bidragssatsen för renrasiga avelsdjur betalas nu endast ut för djur som är högst 30 månader gamla (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)
   (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

g)

Vissa förbättringar har gjorts när det gäller export av nötkreatur. Den högre bidragssatsen för renrasiga avelsdjur betalas nu endast ut för djur som är högst 30 månader gamla (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)
   (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| h) | Kommissionens enhet för godkännande av räkenskaperna granskade systemet för ankomstbevis med avseende på 2001 och 2002 och inledde därefter slutlig finansiell korrigering för vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

h)

Kommissionens enhet för godkännande av räkenskaperna granskade systemet för ankomstbevis med avseende på 2001 och 2002 och inledde därefter slutlig finansiell korrigering för vissa medlemsstater.

| 4.87 | Vad gäller övriga detaljerade synpunkter som revisionsrätten lade fram har kommissionen dock |
| --- | --- |

4.87

Vad gäller övriga detaljerade synpunkter som revisionsrätten lade fram har kommissionen dock

| 4.87 | Efter ingående granskning beslöt kommissionen att inte följa revisionsrättens rekommendation i punkt a, men att vidta åtgärder som svar på rekommendationerna i punkterna b och c. |
| --- | --- |

4.87

Efter ingående granskning beslöt kommissionen att inte följa revisionsrättens rekommendation i punkt a, men att vidta åtgärder som svar på rekommendationerna i punkterna b och c.

| a) | inte tagit över ansvaret för godkännande av kontroll– och övervakningsföretag, |
| --- | --- |

a)

inte tagit över ansvaret för godkännande av kontroll– och övervakningsföretag,

| a) | Vid delad förvaltning ligger ansvaret för godkännande av kontroll- och övervakningsföretagen hos medlemsstaterna, och kommissionen har inte för avsikt att ändra på detta. Medlemsstaterna är närmare händelsernas centrum och kan bättre bedöma rådande förhållanden när det gäller godkännande och tillsyn av kontroll- och övervakningsföretag. |
| --- | --- |

a)

Vid delad förvaltning ligger ansvaret för godkännande av kontroll- och övervakningsföretagen hos medlemsstaterna, och kommissionen har inte för avsikt att ändra på detta. Medlemsstaterna är närmare händelsernas centrum och kan bättre bedöma rådande förhållanden när det gäller godkännande och tillsyn av kontroll- och övervakningsföretag.

Till följd av revisionsrättens rekommendationer har emellertid förfarandet för godkännande av kontroll- och övervakningsföretag skärpts (se kommissionens förordning (EG) nr 1253/2002, EGT L 183, 12.7.2002, s. 12).

| b) | inte försett medlemsstaterna med en modell för godtagbara ankomstbevis (tullhandlingar och tullstämplar som används i olika tredjeländer), och |
| --- | --- |

b)

inte försett medlemsstaterna med en modell för godtagbara ankomstbevis (tullhandlingar och tullstämplar som används i olika tredjeländer), och

| b) | Det är de nationella utbetalningsställenas ansvar att förvissa sig om giltigheten hos de bevis som exportörerna lämnar tillsammans med sina ansökningar om utbetalning av differentierade bidrag. Efter ett första misslyckat försök har kommissionen emellertid på nytt inlett ett upphandlingsförfarande. Med tanke på hur lång tid det tar att genomföra upphandlingen och slutföra studien kommer det inte att föreligga några resultat förrän i slutet av 2005. För att förbättra samordningen mellan utbetalningsställena har kommissionen under tiden uppmanat medlemsstaterna att ge varandra tillgång till kopior av tullens importdeklarationer, tullstämplar och tullkoder (koder för inhemsk användning, magasinering, inhemsk förädling osv.) som deras utbetalningsställen använder för de olika tredjeländer som uppmärksammas i studien. |
| --- | --- |

b)

Det är de nationella utbetalningsställenas ansvar att förvissa sig om giltigheten hos de bevis som exportörerna lämnar tillsammans med sina ansökningar om utbetalning av differentierade bidrag. Efter ett första misslyckat försök har kommissionen emellertid på nytt inlett ett upphandlingsförfarande. Med tanke på hur lång tid det tar att genomföra upphandlingen och slutföra studien kommer det inte att föreligga några resultat förrän i slutet av 2005. För att förbättra samordningen mellan utbetalningsställena har kommissionen under tiden uppmanat medlemsstaterna att ge varandra tillgång till kopior av tullens importdeklarationer, tullstämplar och tullkoder (koder för inhemsk användning, magasinering, inhemsk förädling osv.) som deras utbetalningsställen använder för de olika tredjeländer som uppmärksammas i studien.

| c) | inte utnyttjat externa revisionsbyråer så effektivt som den kunde ha gjort för att granska systemet för differentierade exportbidrag. |
| --- | --- |

c)

inte utnyttjat externa revisionsbyråer så effektivt som den kunde ha gjort för att granska systemet för differentierade exportbidrag.

| c) | Kontrakt med externa revisionsföretag med avseende på denna uppgift slöt kommissionen för första gången 2001. Så här i efterhand står det klart att vissa aspekter hade kunnat vidareutvecklas. Erfarenheten har redan beaktats och kommer också i fortsättningen att beaktas vid ett eventuellt engagemang av externa revisorer. |
| --- | --- |

c)

Kontrakt med externa revisionsföretag med avseende på denna uppgift slöt kommissionen för första gången 2001. Så här i efterhand står det klart att vissa aspekter hade kunnat vidareutvecklas. Erfarenheten har redan beaktats och kommer också i fortsättningen att beaktas vid ett eventuellt engagemang av externa revisorer.

| 4.88 | OLAF har följt upp några oroväckande fall som revisionsrätten har upptäckt, men har inte vidtagit eller slutfört åtgärder när det gäller en rad andra fall, bland annat illegal export till Irak, underskott i leveranser av nötkreatur till Libanon, karusellhandel med mjölkprodukter med de baltiska staterna, avledning av ost från Förenta staterna till Kanada och leveranser till Nordkorea av fetaost vars bästföredatum sedan länge hade passerats. |
| --- | --- |

4.88

OLAF har följt upp några oroväckande fall som revisionsrätten har upptäckt, men har inte vidtagit eller slutfört åtgärder när det gäller en rad andra fall, bland annat illegal export till Irak, underskott i leveranser av nötkreatur till Libanon, karusellhandel med mjölkprodukter med de baltiska staterna, avledning av ost från Förenta staterna till Kanada och leveranser till Nordkorea av fetaost vars bästföredatum sedan länge hade passerats.

| 4.88 | Ärendet gällande avledning av ost från Förenta staterna till Kanada kommer snart att avslutas. Kommissionen är fortfarande i färd med att följa upp alla nämnda fall. |
| --- | --- |

4.88

Ärendet gällande avledning av ost från Förenta staterna till Kanada kommer snart att avslutas. Kommissionen är fortfarande i färd med att följa upp alla nämnda fall.

| 4.89 | Revisionsrättens rekommendationer (samt rådets och Europaparlamentets slutsatser) har alltså endast delvis följts upp. Destinationsspecifika exportbidrag står fortfarande för en stor andel (45 %) av utgifterna för exportbidrag (dvs. 1 882 miljoner euro 2003). |
| --- | --- |

4.89

Revisionsrättens rekommendationer (samt rådets och Europaparlamentets slutsatser) har alltså endast delvis följts upp. Destinationsspecifika exportbidrag står fortfarande för en stor andel (45 %) av utgifterna för exportbidrag (dvs. 1 882 miljoner euro 2003).

| 4.89 | Såsom revisionsrätten erkänner i punkt 4.87 har kommissionen svarat positivt på många av revisionsrättens mer detaljerade iakttagelser och rekommendationer. I svaren på punkterna 4.83, 4.86 och 4.88 förklaras varför rekommendationerna i fråga inte följs. |
| --- | --- |

4.89

Såsom revisionsrätten erkänner i punkt 4.87 har kommissionen svarat positivt på många av revisionsrättens mer detaljerade iakttagelser och rekommendationer. I svaren på punkterna 4.83, 4.86 och 4.88 förklaras varför rekommendationerna i fråga inte följs.

Kommissionen har vid behov reagerat för att åtgärda de svagheter som nämns i revisionsrättens särskilda rapport. En handlingsplan har tagits fram och genomförts. Kommissionen anser att hanteringen av de ifrågavarande riskerna på så sätt har förbättrats avsevärt.

Stödsystem för olivolja

| 4.90 | I juli 2000 offentliggjorde revisionsrätten en särskild rapport (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) om resultaten av granskningen av stödsystemet för olivolja. Granskningen inriktades på hur kommissionen förvaltat systemet och på hur kontroll utförts i medlemsstaterna i syfte att bedöma deras bidrag till att systemets viktigaste mål uppnås. Rådet antog den 29 april 2004 en reform av den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja som kommer att träda i kraft den 1 november 2005 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.90

I juli 2000 offentliggjorde revisionsrätten en särskild rapport (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) om resultaten av granskningen av stödsystemet för olivolja. Granskningen inriktades på hur kommissionen förvaltat systemet och på hur kontroll utförts i medlemsstaterna i syfte att bedöma deras bidrag till att systemets viktigaste mål uppnås. Rådet antog den 29 april 2004 en reform av den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja som kommer att träda i kraft den 1 november 2005 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.91 | Revisionsrätten gjorde huvudsakligen följande iakttagelser i sin särskilda rapport: |
| --- | --- |

4.91

Revisionsrätten gjorde huvudsakligen följande iakttagelser i sin särskilda rapport:

| a) | Systemet för kommissionens förvaltning och kontroll var inte tillräckligt effektivt och tillförlitligt. |
| --- | --- |

a)

Systemet för kommissionens förvaltning och kontroll var inte tillräckligt effektivt och tillförlitligt.

| b) | Målen för den gemensamma organisationen av marknaden var inte tillräckligt tydliga. |
| --- | --- |

b)

Målen för den gemensamma organisationen av marknaden var inte tillräckligt tydliga.

| c) | När det geografiska informationssystemet för olivodling (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) utformas och genomförs i medlemsstaterna, bör kommissionen inte tillåta att de förseningar som förekom i samband med det ursprungliga olivodlingsregistret upprepas. |
| --- | --- |

c)

När det geografiska informationssystemet för olivodling (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) utformas och genomförs i medlemsstaterna, bör kommissionen inte tillåta att de förseningar som förekom i samband med det ursprungliga olivodlingsregistret upprepas.

| d) | Varje reform bör följa den princip om sund ekonomisk förvaltning som fastställs i budgetförordningen, och målen för den gemensamma organisationen av marknaden bör specificeras på sådant sätt att det är möjligt att mäta framsteg i förhållande till dem. |
| --- | --- |

d)

Varje reform bör följa den princip om sund ekonomisk förvaltning som fastställs i budgetförordningen, och målen för den gemensamma organisationen av marknaden bör specificeras på sådant sätt att det är möjligt att mäta framsteg i förhållande till dem.

| e) | Med betalningar baserade på antalet träd i stället för på producerad kvantitet skulle man få minskade kontrollproblem men behovet av ett geografiskt informationssystem skulle öka ytterligare. |
| --- | --- |

e)

Med betalningar baserade på antalet träd i stället för på producerad kvantitet skulle man få minskade kontrollproblem men behovet av ett geografiskt informationssystem skulle öka ytterligare.

| 4.92 | Rådet och Europaparlamentet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) stödde revisionsrättens rekommendation om att det behövs tillräcklig och tillförlitlig förvaltning och kontroll genom ett genomförbart geografiskt informationssystem för olivodling genom att låta uppgifter om olivolja ingå i IACS. Eftersom konsumtionsstöd avskaffades genom reformen 1998 och eftersom exportbidragen för olivolja är så obetydliga, inriktas revisionsrättens uppföljning på produktionsstöd till olivoljeproducenter. |
| --- | --- |

4.92

Rådet och Europaparlamentet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) stödde revisionsrättens rekommendation om att det behövs tillräcklig och tillförlitlig förvaltning och kontroll genom ett genomförbart geografiskt informationssystem för olivodling genom att låta uppgifter om olivolja ingå i IACS. Eftersom konsumtionsstöd avskaffades genom reformen 1998 och eftersom exportbidragen för olivolja är så obetydliga, inriktas revisionsrättens uppföljning på produktionsstöd till olivoljeproducenter.

| 4.93 | Revisionsrätten konstaterar att kommissionen under perioden före 2004 års reform redan hade tagit itu med ett antal frågor som främst rör överproduktion av olivolja och olivoljeproduktionens konkurrenskraft. Trots att kommissionen varje år har uppmanat medlemsstaterna att skynda på sina förfaranden, kvarstår en diskrepans mellan antalet påföljder som kontrollorganen för olivolja rekommenderade och antalet påföljder som medlemsstaterna faktiskt utdömer. |
| --- | --- |

4.93

Revisionsrätten konstaterar att kommissionen under perioden före 2004 års reform redan hade tagit itu med ett antal frågor som främst rör överproduktion av olivolja och olivoljeproduktionens konkurrenskraft. Trots att kommissionen varje år har uppmanat medlemsstaterna att skynda på sina förfaranden, kvarstår en diskrepans mellan antalet påföljder som kontrollorganen för olivolja rekommenderade och antalet påföljder som medlemsstaterna faktiskt utdömer.

| 4.93 | Kvaliteten på medlemsstaternas uppföljning av kontrollföretagens verksamhet övervakas noga av kommissionen. När det gäller produktionsstödet för olivolja beaktas eventuella brister vid avslutningen av räkenskaperna. |
| --- | --- |

4.93

Kvaliteten på medlemsstaternas uppföljning av kontrollföretagens verksamhet övervakas noga av kommissionen. När det gäller produktionsstödet för olivolja beaktas eventuella brister vid avslutningen av räkenskaperna.

| 4.94 | Genom reformen 2004 sattes det upp tydligare mål och ersattes det kvantitetsbaserade produktionsstödet av ett arealstöd, vilket innebar att flera av de åtgärder som revisionsrätten hade funnit brister i avskaffades, främst åtgärder som gäller kontrollerna i medlemsstaterna, kravet att uppskatta produktionsavkastning, och frikopplingen av stödet från produktionen. Kommissionen kvantifierade dock inte målen med reformen såsom krävdes enligt budgetförordningen. Detta gör det svårt att mäta framstegen. |
| --- | --- |

4.94

Genom reformen 2004 sattes det upp tydligare mål och ersattes det kvantitetsbaserade produktionsstödet av ett arealstöd, vilket innebar att flera av de åtgärder som revisionsrätten hade funnit brister i avskaffades, främst åtgärder som gäller kontrollerna i medlemsstaterna, kravet att uppskatta produktionsavkastning, och frikopplingen av stödet från produktionen. Kommissionen kvantifierade dock inte målen med reformen såsom krävdes enligt budgetförordningen. Detta gör det svårt att mäta framstegen.

| 4.94 | Reformen av olivoljesektorn är ett led i GJP-reformen, som inleddes 2003, och den har samma mål, vilket framgår av motiveringen till den föreslagna långsiktiga politiken för ett hållbart jordbruk [KOM(2003) 23 slutlig, 21 januari 2003], nämligen |
| --- | --- |

4.94

Reformen av olivoljesektorn är ett led i GJP-reformen, som inleddes 2003, och den har samma mål, vilket framgår av motiveringen till den föreslagna långsiktiga politiken för ett hållbart jordbruk [KOM(2003) 23 slutlig, 21 januari 2003], nämligen

| — | att göra EU:s jordbruk mer konkurrenskraftigt, |
| --- | --- |

—

att göra EU:s jordbruk mer konkurrenskraftigt,

| — | att främja ett mer marknadsorienterat, hållbart jordbruk, |
| --- | --- |

—

att främja ett mer marknadsorienterat, hållbart jordbruk,

| — | att ge bättre avvägt stöd och stärka landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

—

att ge bättre avvägt stöd och stärka landsbygdsutvecklingen.

Huruvida målen har uppnåtts bedömer kommissionen inom ramen för den löpande förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden och övervakningen av dess genomförande. Enligt rådets förordning (EG) nr 864/2004 skall kommissionen före den 31 december 2009 till rådet lämna en rapport om läget inom bland annat denna sektor, vid behov med ändringsförslag.

| 4.95 | Enligt rådets nya förordning skall stödet baseras på det område som används för olivodling och ett minimistödbelopp om 60 % skall tilldelas systemet med samlat gårdsstöd. Denna del av stödet kommer inte att vara kopplat till vare sig olivoljeproduktion eller antal olivträd. De återstående 40 % kommer att vara kopplade till antalet olivträd. Men till dess att det geografiska informationssystemet för olivodling är komplett kommer förvaltningen och kontrollen av denna 40–procentiga del av stödet, som alltså är kopplad till antalet olivträd, att fortsätta att vara beroende av otillförlitliga statistiska uppgifter. Avsaknaden av uppgifter och bristen på tillförlitlighet i kommissionens statistiska information bekräftades också i en extern utvärdering som kommissionen hade begärt för att utvärdera effekten av de viktigaste marknadsorganisationsåtgärderna för olivoljesektorn (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). |
| --- | --- |

4.95

Enligt rådets nya förordning skall stödet baseras på det område som används för olivodling och ett minimistödbelopp om 60 % skall tilldelas systemet med samlat gårdsstöd. Denna del av stödet kommer inte att vara kopplat till vare sig olivoljeproduktion eller antal olivträd. De återstående 40 % kommer att vara kopplade till antalet olivträd. Men till dess att det geografiska informationssystemet för olivodling är komplett kommer förvaltningen och kontrollen av denna 40–procentiga del av stödet, som alltså är kopplad till antalet olivträd, att fortsätta att vara beroende av otillförlitliga statistiska uppgifter. Avsaknaden av uppgifter och bristen på tillförlitlighet i kommissionens statistiska information bekräftades också i en extern utvärdering som kommissionen hade begärt för att utvärdera effekten av de viktigaste marknadsorganisationsåtgärderna för olivoljesektorn (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

| 4.95 | Det är tänkt att medlemsstaterna skall behålla de återstående medlen (upp till högst 40 %) för att kunna ge stöd till de olivodlingar som redan är registrerade i ett GIS-system. De producerande medlemsstaterna har informerat kommissionen om hur långt man har kommit med sina GIS-system. Enligt gällande lagstiftning skall GIS-systemen kunna användas för utbetalning av stöd från och med regleringsåret 2003/04 (förskottsbetalning fastställs i september 2004, slutlig betalning fastställs i juni 2005) – se även svar på punkt 4.97. |
| --- | --- |

4.95

Det är tänkt att medlemsstaterna skall behålla de återstående medlen (upp till högst 40 %) för att kunna ge stöd till de olivodlingar som redan är registrerade i ett GIS-system. De producerande medlemsstaterna har informerat kommissionen om hur långt man har kommit med sina GIS-system. Enligt gällande lagstiftning skall GIS-systemen kunna användas för utbetalning av stöd från och med regleringsåret 2003/04 (förskottsbetalning fastställs i september 2004, slutlig betalning fastställs i juni 2005) – se även svar på punkt 4.97.

Syftet med detta stöd är att bidra till bevarande av olivodlingar av ekologiskt eller samhällsekonomiskt värde. Det kommer att beviljas per hektar olivodling, oberoende av om den är uppodlad. En förutsättning för stödet är att antalet träd i olivodlingarna som registreras den 1 januari 2005 inte avviker med mer än 10 %.

| 4.96 | Tvärtemot revisionsrättens rekommendation lade kommissionen fram ett förslag för rådet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) om att tidsfristen för färdigställandet av det geografiska informationssystemet för olivodling skulle förlängas med två år till den 31 oktober 2003. Det faktum att systemet ännu inte är helt färdigt kommer att ha en negativ inverkan på genomförandet av reformen. |
| --- | --- |

4.96

Tvärtemot revisionsrättens rekommendation lade kommissionen fram ett förslag för rådet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) om att tidsfristen för färdigställandet av det geografiska informationssystemet för olivodling skulle förlängas med två år till den 31 oktober 2003. Det faktum att systemet ännu inte är helt färdigt kommer att ha en negativ inverkan på genomförandet av reformen.

| 4.96 | Anledningen till förslaget att senarelägga fullbordandet av GIS-systemet för olivodling var att medlemsstaterna 2001 hade gjort så ringa framsteg med att införa GIS-system och att syftet med systemet, nämligen att få ett exakt och tillförlitligt förvaltningsverktyg för sektorn, inte hade uppnåtts. Medlemsstater som inte hade fullbordat sina GIS-system uppmanades att genomföra strängare kontroller på plats (förordning (EG) nr 2366/98). |
| --- | --- |

4.96

Anledningen till förslaget att senarelägga fullbordandet av GIS-systemet för olivodling var att medlemsstaterna 2001 hade gjort så ringa framsteg med att införa GIS-system och att syftet med systemet, nämligen att få ett exakt och tillförlitligt förvaltningsverktyg för sektorn, inte hade uppnåtts. Medlemsstater som inte hade fullbordat sina GIS-system uppmanades att genomföra strängare kontroller på plats (förordning (EG) nr 2366/98).

Förslaget kompletterades med bestämmelser enligt vilka olivproducenter sedan den 1 november 2003 inte kan få stöd för olivträd eller motsvarande arealer som inte är registrerade i ett GIS-system och inte heller för olivolja som producerats av dessa. Enligt de uppgifter som de producerande medlemsstaterna har lämnat till kommissionen kan de flesta GIS-system användas för att kontrollera stödutbetalningarna för regleringsåret 2003/04. GIS-systemets funktion i samband med reformens praktiska genomförande kommer så småningom att granskas inom ramen för räkenskapsavslutningen.

| 4.97 | Kommissionen har i förfarandet för godkännande av räkenskaperna tagit hänsyn till att medlemsstaterna inte har följt bestämmelserna för den gemensamma organisationen av marknaden när det gäller olivoljeregistret och datafilerna. Revisionsrätten uppmanade dock i årsrapporten 2002 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), liksom i denna årsrapport, kommissionen att striktare tillämpa sina egna instruktioner om korrigeringar av olivoljeutgifter (se punkt 4.72 och årsrapporten 2002, punkt 4.61). |
| --- | --- |

4.97

Kommissionen har i förfarandet för godkännande av räkenskaperna tagit hänsyn till att medlemsstaterna inte har följt bestämmelserna för den gemensamma organisationen av marknaden när det gäller olivoljeregistret och datafilerna. Revisionsrätten uppmanade dock i årsrapporten 2002 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70), liksom i denna årsrapport, kommissionen att striktare tillämpa sina egna instruktioner om korrigeringar av olivoljeutgifter (se punkt 4.72 och årsrapporten 2002, punkt 4.61).

| 4.97 | Kommissionen vidhåller att den procentuella korrigering som tillämpades i de ifrågavarande fallen var skälig. Se svaret på punkt 4.72. och årsrapporten för 2002. |
| --- | --- |

4.97

Kommissionen vidhåller att den procentuella korrigering som tillämpades i de ifrågavarande fallen var skälig. Se svaret på punkt 4.72. och årsrapporten för 2002.

| 4.98 | Med tanke på vad som nämns ovan bör kommissionen genast ta itu med följande problem som kvarstår: |
| --- | --- |

4.98

Med tanke på vad som nämns ovan bör kommissionen genast ta itu med följande problem som kvarstår:

| 4.98 | |
| --- | --- |

4.98

| a) | Lämpliga och mätbara indikatorer bör fastställas för att man skall kunna övervaka genomförandet av reformens mål och därmed följa bestämmelserna om sund ekonomisk förvaltning i budgetförordningen, och förbättra förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden. |
| --- | --- |

a)

Lämpliga och mätbara indikatorer bör fastställas för att man skall kunna övervaka genomförandet av reformens mål och därmed följa bestämmelserna om sund ekonomisk förvaltning i budgetförordningen, och förbättra förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden.

| a) | Reformen av olivoljesektorn är ett led i GJP-reformen, som inleddes 2003, och har därför samma mål som GJP-reformen. Kommissionen kommer att övervaka att dessa mål uppnås. |
| --- | --- |

a)

Reformen av olivoljesektorn är ett led i GJP-reformen, som inleddes 2003, och har därför samma mål som GJP-reformen. Kommissionen kommer att övervaka att dessa mål uppnås.

| b) | Kommissionen bör insistera på att medlemsstaterna skall ha ett genomförbart geografiskt informationssystem för olivodling eller, om detta inte kan uppnås, göra lämpliga finansiella korrigeringar i enlighet med de tillämpliga reglerna. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen bör insistera på att medlemsstaterna skall ha ett genomförbart geografiskt informationssystem för olivodling eller, om detta inte kan uppnås, göra lämpliga finansiella korrigeringar i enlighet med de tillämpliga reglerna.

| b) | Sedan den 1 november 2003 kan olivproducenter inte få stöd för olivträd eller motsvarande arealer som inte är registrerade i ett GIS-system och inte heller för olivolja som producerats av dessa. |
| --- | --- |

b)

Sedan den 1 november 2003 kan olivproducenter inte få stöd för olivträd eller motsvarande arealer som inte är registrerade i ett GIS-system och inte heller för olivolja som producerats av dessa.

Kommissionen godtar revisionsrättens rekommendation och kommer liksom tidigare att fortsätta att förvissa sig om att kontrollerna genomförs på ett enhetligt och korrekt sätt.

HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER I SÄRSKILDA RAPPORTER

Kommissionens beräkning av jordbruksinkomster

| 4.99 | Enligt artikel 33.1 i EG–fördraget är ett av de fem målen för den gemensamma jordbrukspolitiken att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, särskilt genom en höjning av den individuella inkomsten för dem som arbetar i jordbruket. Detta mål löper som en röd tråd genom hela den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

4.99

Enligt artikel 33.1 i EG–fördraget är ett av de fem målen för den gemensamma jordbrukspolitiken att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, särskilt genom en höjning av den individuella inkomsten för dem som arbetar i jordbruket. Detta mål löper som en röd tråd genom hela den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 4.100 | Kommissionen förfogar över tre verktyg för att mäta jordbruksinkomst: informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) som mäter jordbruksföretagens inkomster på basis av en harmoniserad bokföring, men som är otillfredsställande när det gäller resultatens kvalitet och jämförbarhet; räkenskaper för jordbruket (Economic Accounts for Agriculture, EAA) som ger data vars kvalitet varierar kraftigt mellan de olika medlemsstaterna; och statistik över inkomster för jordbrukshushållssektorn som innehåller statistik som inte är enhetlig och som är föråldrad. |
| --- | --- |

4.100

Kommissionen förfogar över tre verktyg för att mäta jordbruksinkomst: informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) som mäter jordbruksföretagens inkomster på basis av en harmoniserad bokföring, men som är otillfredsställande när det gäller resultatens kvalitet och jämförbarhet; räkenskaper för jordbruket (Economic Accounts for Agriculture, EAA) som ger data vars kvalitet varierar kraftigt mellan de olika medlemsstaterna; och statistik över inkomster för jordbrukshushållssektorn som innehåller statistik som inte är enhetlig och som är föråldrad.

| 4.100 | Att förbättra kvaliteten på, och framför allt möjligheterna att jämföra, statistik från informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) är en viktig uppgift för de avdelningar som ansvarar för denna statistik. Kommissionen, ISJR-kommittén och medlemsstaterna har hela tiden uppmärksammat denna fråga. Medlemsstaterna har infört en grundläggande strategi för att förbättra kvaliteten och harmonisera ISJR:s resultat. Det stämmer att jordbrukets regionala mångfald, både socioekonomiskt och strukturellt sett, har lett till att det för vissa medlemsstater införts särskilda regler. Konsekvenserna av de skillnader mellan metoder som revisionsrätten tar upp, minimeras dock av de åtgärder som vidtagits när det gäller urval och viktning. |
| --- | --- |

4.100

Att förbättra kvaliteten på, och framför allt möjligheterna att jämföra, statistik från informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) är en viktig uppgift för de avdelningar som ansvarar för denna statistik. Kommissionen, ISJR-kommittén och medlemsstaterna har hela tiden uppmärksammat denna fråga. Medlemsstaterna har infört en grundläggande strategi för att förbättra kvaliteten och harmonisera ISJR:s resultat. Det stämmer att jordbrukets regionala mångfald, både socioekonomiskt och strukturellt sett, har lett till att det för vissa medlemsstater införts särskilda regler. Konsekvenserna av de skillnader mellan metoder som revisionsrätten tar upp, minimeras dock av de åtgärder som vidtagits när det gäller urval och viktning.

Räkenskaperna för jordbruket (EAA) kontrolleras kontinuerligt och grundligt med avseende på precision och jämförbarhet av arbetsgruppen för jordbruksräkenskaper och -priser samt genom mer specifika kontroller, såsom inventeringar. Den inkomststatistik som tas fram inom EAA har därför alltid ansetts vara av tillfredsställande kvalitet. Det är varje medlemsstat som väljer datakällor med hänsyn till den specifika strukturen inom landets jordbrukssektor och det statistiska systemet, men detta har endast liten inverkan på kvaliteten på uppgifterna inom dessa räkenskaper. Harmoniseringen av uppgifter inom EAA mellan medlemsstaterna garanteras inte genom en harmonisering av datakällor, utan snarare genom en harmonisering av definitioner och principer för datainsamling. Detta bidrar också till kvaliteten. Slutligen har undersökningar visat att de många datakällorna gör att det blir mycket svårt att fastställa och tolka noggrannhetsindikatorer för statistik såsom nationella räkenskaper och jordbruksräkenskaper.

Statistiken över jordbrukshushållens inkomster är inte av samma kvalitet och inte heller lika homogen och uppdaterad som ISJR och EAA. I samarbete med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, OECD och FN–ECE upprättades under 2003 en arbetsgrupp som skall utveckla och förbättra denna statistik.

| 4.101 | Europeiska gemenskapen har aldrig definierat begreppen ”jordbruksbefolkning”, ”skälig levnadsstandard” eller ”inkomst” som nämns i artikel 33 i EG-fördraget. Det finns följaktligen ännu inga tydliga begrepp eller kriterier som kan tillämpas på den statistik som skall mäta dessa storheter. |
| --- | --- |

4.101

Europeiska gemenskapen har aldrig definierat begreppen ”jordbruksbefolkning”, ”skälig levnadsstandard” eller ”inkomst” som nämns i artikel 33 i EG-fördraget. Det finns följaktligen ännu inga tydliga begrepp eller kriterier som kan tillämpas på den statistik som skall mäta dessa storheter.

| 4.102 | Revisionsrätten har kunnat konstatera en utveckling över tiden av vilken typ av information som krävs om jordbrukarnas ekonomiska situation. Inom ramen för Mac Sharry-reformen 1992 handlade det endast om att kompensera för inkomstbortfall genom direkta betalningar, men nu är kommissionen även intresserad av inkomstkällor utanför jordbruket och av fördelningen av inkomsterna inom jordbrukssektorn. För att studera dessa båda frågor måste man ha information om jordbrukshushållens totala inkomster. |
| --- | --- |

4.102

Revisionsrätten har kunnat konstatera en utveckling över tiden av vilken typ av information som krävs om jordbrukarnas ekonomiska situation. Inom ramen för Mac Sharry-reformen 1992 handlade det endast om att kompensera för inkomstbortfall genom direkta betalningar, men nu är kommissionen även intresserad av inkomstkällor utanför jordbruket och av fördelningen av inkomsterna inom jordbrukssektorn. För att studera dessa båda frågor måste man ha information om jordbrukshushållens totala inkomster.

| 4.101 och 4.102 | Det finns olika sätt att mäta inkomst (bland annat inkomster per bransch, hushållsinkomster på makroekonomisk nivå och jordbruksföretagens inkomster på mikroekonomisk nivå). Kommissionen har i stor utsträckning använt och offentliggjort dessa för uppföljningen och analysen av nivåer och utveckling när det gäller jordbruksinkomsterna, liksom i diskussionerna om jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

4.101 och 4.102

Det finns olika sätt att mäta inkomst (bland annat inkomster per bransch, hushållsinkomster på makroekonomisk nivå och jordbruksföretagens inkomster på mikroekonomisk nivå). Kommissionen har i stor utsträckning använt och offentliggjort dessa för uppföljningen och analysen av nivåer och utveckling när det gäller jordbruksinkomsterna, liksom i diskussionerna om jordbrukspolitiken.

| 4.103 | Med hjälp av en sakkunnig har revisionsrätten försökt förtydliga begreppen i artikel 33 i EG-fördraget. Undersökningen visar att i brist på andra uppgifter kan den totala disponibla inkomsten för samtliga medlemmar av hushållet tjäna som bedömning av levnadsstandarden. Ett jordbrukshushålls levnadsstandard kan dessutom inte längre anses som skälig när den totala disponibla inkomsten för samtliga medlemmar av hushållet understiger en viss nivå jämfört med andra företagarhushåll. |
| --- | --- |

4.103

Med hjälp av en sakkunnig har revisionsrätten försökt förtydliga begreppen i artikel 33 i EG-fördraget. Undersökningen visar att i brist på andra uppgifter kan den totala disponibla inkomsten för samtliga medlemmar av hushållet tjäna som bedömning av levnadsstandarden. Ett jordbrukshushålls levnadsstandard kan dessutom inte längre anses som skälig när den totala disponibla inkomsten för samtliga medlemmar av hushållet understiger en viss nivå jämfört med andra företagarhushåll.

| 4.104 | Revisionsrätten har studerat kommissionens tre statistiska verktyg med hänsyn till deras ”relevans” i förhållande till kraven i den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtliga verktyg syftar till att mäta inkomsterna i jordbrukssektorn. Men man måste konstatera att ISJR endast tar hänsyn till de professionella jordbruksföretagen och bortser både från inkomster utanför jordbruket och inkomster som övriga medlemmar av hushållet har. Det främsta resultatet av EAA är inkomstöverskottet i förhållande till kostnaderna för samtliga jordbruksprodukter. Dessa två verktyg ger alltså inga direkta upplysningar om jordbrukshushållens levnadsstandard. Därför skapades projektet om inkomster för jordbrukshushållssektorn men det har aldrig gett några tillförlitliga och jämförbara resultat. |
| --- | --- |

4.104

Revisionsrätten har studerat kommissionens tre statistiska verktyg med hänsyn till deras ”relevans” i förhållande till kraven i den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtliga verktyg syftar till att mäta inkomsterna i jordbrukssektorn. Men man måste konstatera att ISJR endast tar hänsyn till de professionella jordbruksföretagen och bortser både från inkomster utanför jordbruket och inkomster som övriga medlemmar av hushållet har. Det främsta resultatet av EAA är inkomstöverskottet i förhållande till kostnaderna för samtliga jordbruksprodukter. Dessa två verktyg ger alltså inga direkta upplysningar om jordbrukshushållens levnadsstandard. Därför skapades projektet om inkomster för jordbrukshushållssektorn men det har aldrig gett några tillförlitliga och jämförbara resultat.

| 4.104 | Sedan de infördes har ISJR och EAA gjort det möjligt att följa upp, utvärdera och analysera utvecklingen av inkomsterna från jordbruksverksamhet, både för jordbrukssektorn som helhet och för olika typer av specialiserad jordbruksverksamhet. Då den största delen av jordbrukshushållens inkomster kommer från jordbruksverksamhet (framför allt professionella jordbruksföretag) kan man också på grundval av denna statistik på ett förhållandevis tillförlitligt sätt följa och analysera hur jordbrukshushållens inkomster utvecklas. Detta stämmer också överens med artikel 33 a och b, där målet att säkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard uttryckligen knyts till en ökning av inkomsterna från jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

4.104

Sedan de infördes har ISJR och EAA gjort det möjligt att följa upp, utvärdera och analysera utvecklingen av inkomsterna från jordbruksverksamhet, både för jordbrukssektorn som helhet och för olika typer av specialiserad jordbruksverksamhet. Då den största delen av jordbrukshushållens inkomster kommer från jordbruksverksamhet (framför allt professionella jordbruksföretag) kan man också på grundval av denna statistik på ett förhållandevis tillförlitligt sätt följa och analysera hur jordbrukshushållens inkomster utvecklas. Detta stämmer också överens med artikel 33 a och b, där målet att säkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard uttryckligen knyts till en ökning av inkomsterna från jordbruksverksamhet.

| 4.105 | Sammanfattningsvis ger gemenskapens statistiska verktyg i dagsläget inte tillräcklig information om jordbrukshushållens disponibla inkomst, och det går inte att genom dem göra bedömningar av jordbruksbefolkningens levnadsstandard. Kommissionen bör därför snarast fastställa en ny, exakt definition av gemenskapens behov på området och omforma de befintliga statistiska verktygen i enlighet därmed. |
| --- | --- |

4.105

Sammanfattningsvis ger gemenskapens statistiska verktyg i dagsläget inte tillräcklig information om jordbrukshushållens disponibla inkomst, och det går inte att genom dem göra bedömningar av jordbruksbefolkningens levnadsstandard. Kommissionen bör därför snarast fastställa en ny, exakt definition av gemenskapens behov på området och omforma de befintliga statistiska verktygen i enlighet därmed.

| 4.105 | De olika statistiska verktygen ger ytterligare underlag för beslutsfattandet. De kan därför anses komplettera varandra på ett mycket komplicerat politikområde. |
| --- | --- |

4.105

De olika statistiska verktygen ger ytterligare underlag för beslutsfattandet. De kan därför anses komplettera varandra på ett mycket komplicerat politikområde.

EAA och ISJR har sedan flera år tillbaka gett mycket användbar, tillförlitlig och relevant information om inkomster från jordbruksverksamhet. Denna information har visat sig vara mycket viktig för uppföljningen, utvärderingen och utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Hittills har denna statistik över inkomster från jordbruket kunnat betraktas som relativt tillförlitliga uppskattningar av jordbrukshushållens inkomster, eftersom den största delen av dessa hushålls inkomster kommer från jordbruket.

Den socioekonomiska utvecklingen inom jordbrukssektorn och de förändringar av jordbrukspolitiken som nyligen skett (framför allt när det gäller landsbygdsutveckling) kan eventuellt leda till att det behövs mer detaljerade uppgifter om jordbrukshushållens inkomster. Det finns redan tillförlitlig statistik över jordbrukshushållens inkomster i många medlemsstater, men man bör undersöka möjligheterna och kostnaderna för att ta fram statistik som innebär att man kan mäta levnadsstandarden för jordbruksbefolkningen i EU:s alla medlemsstater.

Även i framtiden kommer den ekonomiska situationen och inkomstnivån för jordbruksföretag och inom jordbrukssektorn som helhet att följas upp regelbundet, på grundval av ISJR- och EAA-uppgifter. Harmoniseringen och samstämmigheten måste förbättras genom ett intensifierat samarbete mellan de olika berörda avdelningarna.

Kommissionens förvaltning och övervakning av åtgärderna för bekämpning av mul- och klövsjuka och utgifterna för dessa (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)

| 4.106 | Behovet av att förverkliga den inre marknaden liksom att främja handeln med avelsdjur i allmänhet krävde att gemenskapen fastställde en gemensam politik för att förebygga och bekämpa mul- och klövsjuka. Därför övergavs från 1992 den förebyggande vaccineringen av boskap mot denna sjukdom samtidigt som det infördes ett komplext system av förebyggande åtgärder och bekämpningsåtgärder för att begränsa både virusets införande och dess spridning på gemenskapens territorium. Vid en epidemi skulle smittade djur slaktas och kropparna destrueras, och anläggningar och utrustning desinfekteras. Alla dessa utgifter, som medlemsstaterna stod för, skulle sedan delvis ersättas från en fond för nödfallsåtgärder på veterinärområdet som skapats särskilt för detta ändamål inom EUGFJ:s garantisektion. |
| --- | --- |

4.106

Behovet av att förverkliga den inre marknaden liksom att främja handeln med avelsdjur i allmänhet krävde att gemenskapen fastställde en gemensam politik för att förebygga och bekämpa mul- och klövsjuka. Därför övergavs från 1992 den förebyggande vaccineringen av boskap mot denna sjukdom samtidigt som det infördes ett komplext system av förebyggande åtgärder och bekämpningsåtgärder för att begränsa både virusets införande och dess spridning på gemenskapens territorium. Vid en epidemi skulle smittade djur slaktas och kropparna destrueras, och anläggningar och utrustning desinfekteras. Alla dessa utgifter, som medlemsstaterna stod för, skulle sedan delvis ersättas från en fond för nödfallsåtgärder på veterinärområdet som skapats särskilt för detta ändamål inom EUGFJ:s garantisektion.

| 4.106 | I direktiv 90/243/EEG om ändring av direktiv 85/511/EEG om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka föreskrivs ett omfattande system för förebyggande, bekämpning och utrotning av sjukdomen. |
| --- | --- |

4.106

I direktiv 90/243/EEG om ändring av direktiv 85/511/EEG om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka föreskrivs ett omfattande system för förebyggande, bekämpning och utrotning av sjukdomen.

Genom direktivet förbjöds profylaktisk vaccinering på tekniska och ekonomiska grunder, men å andra sidan infördes beredskapsplanering för mul- och klövsjuka samt ett system med antigenreserver för nödvaccineringar. Dessutom ändrades annan djurhälsolagstiftning för att förhindra sjukdomens spridning.

| 4.107 | Krisen 2001 ledde till att medlemsstaterna begärde ersättning med 1 616 miljoner euro från fonden för nödfallsåtgärder på veterinärområdet. Denna kostnad, liksom sjukdomens omfattning, föranledde revisionsrättens granskning vars tre mål var att fastställa om kommissionens analysmetod, som låg till grund för utrotningsstrategin, var uppdaterad, om strategin hade genomförts på ett effektivt sätt och om systemet för ersättning för medlemsstaternas utgifter för kompensation till uppfödare och slakt av deras djur var adekvat, snabbt och icke-diskriminerande. Eftersom vissa erfarenheter från tidigare epidemier skulle kunna vara av betydelse för strategin för att förhindra och bekämpa mul- och klövsjuka, undersökte revisionsrätten kommissionens insatser före, under och efter krisen. |
| --- | --- |

4.107

Krisen 2001 ledde till att medlemsstaterna begärde ersättning med 1 616 miljoner euro från fonden för nödfallsåtgärder på veterinärområdet. Denna kostnad, liksom sjukdomens omfattning, föranledde revisionsrättens granskning vars tre mål var att fastställa om kommissionens analysmetod, som låg till grund för utrotningsstrategin, var uppdaterad, om strategin hade genomförts på ett effektivt sätt och om systemet för ersättning för medlemsstaternas utgifter för kompensation till uppfödare och slakt av deras djur var adekvat, snabbt och icke-diskriminerande. Eftersom vissa erfarenheter från tidigare epidemier skulle kunna vara av betydelse för strategin för att förhindra och bekämpa mul- och klövsjuka, undersökte revisionsrätten kommissionens insatser före, under och efter krisen.

| 4.108 | I rapporten betonas att kommissionen, före krisen 2001, inte hade sett över sin strategi mot bakgrund av riskfaktorernas utveckling. |
| --- | --- |

4.108

I rapporten betonas att kommissionen, före krisen 2001, inte hade sett över sin strategi mot bakgrund av riskfaktorernas utveckling.

| 4.108 | År 1990 fastställde kommissionen att gemenskapens övergripande strategi skulle innebära att man bevarar gemenskapens status som fri från mul- och klövsjuka och infektioner, utan att använda profylaktisk vaccinering. |
| --- | --- |

4.108

År 1990 fastställde kommissionen att gemenskapens övergripande strategi skulle innebära att man bevarar gemenskapens status som fri från mul- och klövsjuka och infektioner, utan att använda profylaktisk vaccinering.

Strategin har sedan dess fått stöd från medlemsstaterna, Europaparlamentet och de berörda branscherna. Den bygger på vetenskap, tillämpas i enlighet med internationella standarder och innebär att risken för att viruset införs vägs mot tekniska och ekonomiska möjligheter att vidta åtgärder då sjukdomen bryter ut.

Vidare anser kommissionen att man inom ramen för strategin, även om den inte formellt uppdaterats, i tillräckligt hög grad tar hänsyn till nya vetenskapliga rön för att den skall vara praktiskt tillämpbar (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

När det gäller bedömningen av kommissionens agerande före krisen sägs i punkt 9 c i rapporten om mul- och klövsjukan från British National Audit Office följande: ”Om beredskapsplanerna inte var tillräckliga för att hantera en epidemi i den här omfattningen, är det orealistiskt att förvänta sig att någon plan skulle ha kunnat hantera alla problem och svårigheter som uppstod eller att myndigheterna skulle ha kunnat förutspå den aldrig tidigare skådade omfattningen av 2001 års epidemi.”

Under mul- och klövsjukekrisen 2001 kunde visserligen inte alla planerade åtgärder börjatillämpas, men revisionsrätten erkänner ändå i rapporten inte i tillräcklig utsträckning de framsteg som kommissionen gjort sedan den inre marknaden upprättades 1993.

| 4.109 | Rapporten visar också att avsaknaden av fullständiga utvärderingar och kontroller utförda av kommissionen före 2001 innebar att vissa brister i de förebyggande åtgärderna och bekämpningsåtgärderna, särskilt vad gäller skydd vid gränserna, djurfoder, katastrofplaner, identifiering av får, informationssystemet mellan medlemsstater i fråga om förflyttningar av djur (Animo) inte korrigerades i tid. Europaparlamentet kritiserade kommissionen för att den inte kontrollerade katastrofplanerna i medlemsstaterna före krisen, men medgav att kommissionen agerade mycket positivt i samband med krisen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Kommissionen konstaterade snabbt under krisen att åtgärderna och genomförandet av dem i medlemsstaterna var bristfälliga när det gällde antalet veterinärer, anmälan av sjukdomen och hur snabbt slakt ägde rum, men det var för sent att göra någonting åt det. Revisionsrätten konstaterade särskilt att bekämpningsåtgärdernas effektivitet i stor utsträckning var beroende av att uppfödarna omedelbart anmälde sjukdomen och att de respekterade restriktionerna för förflyttning av djur. |
| --- | --- |

4.109

Rapporten visar också att avsaknaden av fullständiga utvärderingar och kontroller utförda av kommissionen före 2001 innebar att vissa brister i de förebyggande åtgärderna och bekämpningsåtgärderna, särskilt vad gäller skydd vid gränserna, djurfoder, katastrofplaner, identifiering av får, informationssystemet mellan medlemsstater i fråga om förflyttningar av djur (Animo) inte korrigerades i tid. Europaparlamentet kritiserade kommissionen för att den inte kontrollerade katastrofplanerna i medlemsstaterna före krisen, men medgav att kommissionen agerade mycket positivt i samband med krisen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Kommissionen konstaterade snabbt under krisen att åtgärderna och genomförandet av dem i medlemsstaterna var bristfälliga när det gällde antalet veterinärer, anmälan av sjukdomen och hur snabbt slakt ägde rum, men det var för sent att göra någonting åt det. Revisionsrätten konstaterade särskilt att bekämpningsåtgärdernas effektivitet i stor utsträckning var beroende av att uppfödarna omedelbart anmälde sjukdomen och att de respekterade restriktionerna för förflyttning av djur.

| 4.109 | Kommissionen övervakar ständigt djurhälsosituationen i medlemsstaterna och andra länder, och har bland annat vidtagit följande åtgärder på de områden som revisionsrätten tar upp: |
| --- | --- |

4.109

Kommissionen övervakar ständigt djurhälsosituationen i medlemsstaterna och andra länder, och har bland annat vidtagit följande åtgärder på de områden som revisionsrätten tar upp:

| a) | Kommissionens kontroller i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

| b) | Förebyggande och bekämpning av mul- och klövsjuka. |
| --- | --- |

b)

| c) | Gränsskydd |
| --- | --- |

c)

| d) | Utfodring med matrester |
| --- | --- |

d)

| e) | Beredskapsplaner |
| --- | --- |

e)

Inspektionerna av hur de godkända beredskapsplanerna genomförts hade inletts redan före krisen.

| f) | Identifiering av små idisslare |
| --- | --- |

f)

| g) | Animo-systemet |
| --- | --- |

g)

| h) | Efterlevnad av begränsningar av förflyttning |
| --- | --- |

h)

| 4.110 | Granskningen visade att systemet för gemenskapsfinansiering skulle kunna förbättras. De ersättningar som medlemsstaterna betalade till sina uppfödare var inte alltid tillräckligt definierade på gemenskapsnivå trots att medlemsstaterna fick ersättning för dem med 60 % av de belopp som kommissionen har godkänt som stödberättigande. På grund av avsaknaden av en gemenskapsram med tydligare definitioner kunde medlemsstaterna införa olika system vilket lett till att uppfödare inom gemenskapen behandlats olika. |
| --- | --- |

4.110

Granskningen visade att systemet för gemenskapsfinansiering skulle kunna förbättras. De ersättningar som medlemsstaterna betalade till sina uppfödare var inte alltid tillräckligt definierade på gemenskapsnivå trots att medlemsstaterna fick ersättning för dem med 60 % av de belopp som kommissionen har godkänt som stödberättigande. På grund av avsaknaden av en gemenskapsram med tydligare definitioner kunde medlemsstaterna införa olika system vilket lett till att uppfödare inom gemenskapen behandlats olika.

| 4.110 | Kommissionen har ingen behörighet att på gemenskapsnivå harmonisera de ersättningar som medlemsstaterna betalar ut till uppfödare i samband med epidemier. |
| --- | --- |

4.110

Kommissionen har ingen behörighet att på gemenskapsnivå harmonisera de ersättningar som medlemsstaterna betalar ut till uppfödare i samband med epidemier.

Däremot har kommissionen sett till att harmonisera villkoren för utbetalning av gemenskapsersättning till medlemsstaterna. I det sammanhanget reducerades medlemsstaternas ansökningar med 583 miljoner euro (av ansökningar om ersättning på totalt 1 051 miljoner euro).

| 4.111 | Sedan dess har många luckor täppts till genom den nyligen gjorda översynen av gemenskapens regelverk. Den ekonomiska ramen har dock inte reviderats, och gemenskapsåtgärderna är fortfarande minimala när det gäller anmälan av sjukdomen, övervakning av jordbruksföretag och snabb slakt. Det finns således en risk för att medlemsstaternas tillämpning av dessa åtgärder än en gång skulle kunna visa sig otillräcklig för att hindra en framtida epidemi, men ändå föranleda ersättning från gemenskapen. |
| --- | --- |

4.111

Sedan dess har många luckor täppts till genom den nyligen gjorda översynen av gemenskapens regelverk. Den ekonomiska ramen har dock inte reviderats, och gemenskapsåtgärderna är fortfarande minimala när det gäller anmälan av sjukdomen, övervakning av jordbruksföretag och snabb slakt. Det finns således en risk för att medlemsstaternas tillämpning av dessa åtgärder än en gång skulle kunna visa sig otillräcklig för att hindra en framtida epidemi, men ändå föranleda ersättning från gemenskapen.

| 4.111 | Den finansiella ramen: Sedan 2002 har kommissionen arbetat med en översyn av formerna för gemenskapens medfinansiering, bl.a. för att begränsa orättmätiga övervärderingar av djur, vilket framför allt var ett problem i Förenade kungariket under krisen, och på så sätt begränsa den växande kostnaden för utrotning av sjukdomar. Ett förslag om detta kommer att läggas fram inom kort. |
| --- | --- |

4.111

Den finansiella ramen: Sedan 2002 har kommissionen arbetat med en översyn av formerna för gemenskapens medfinansiering, bl.a. för att begränsa orättmätiga övervärderingar av djur, vilket framför allt var ett problem i Förenade kungariket under krisen, och på så sätt begränsa den växande kostnaden för utrotning av sjukdomar. Ett förslag om detta kommer att läggas fram inom kort.

Ur veterinär synvinkel bör följande framhållas:

För det första finns det inget alternativ till systemet med anmälningar av sjukdomar. EU:s standarder överensstämmer med internationella standarder.

För det andra står kreatursuppfödningar under veterinärkontroll, och denna kontroll skärps genom strängare krav när det gäller djurhälsa, inspektioner på plats för att se till att folkhälsokraven följs (kontroll av livsmedelskedjan) och åtgärder inom program för utrotning eller bekämpning av sjukdomar.

Slutligen har kommissionen vidtagit en rad åtgärder för att skärpa kontrollen av förflyttningar av djur.

Gemenskapslagstiftningen om djurhälsa i allmänhet och sjukdomsbekämpning i synnerhet ger medlemsstaterna möjlighet att välja de lämpligaste åtgärderna för att snabbt utrota den aktuella sjukdomen. Det är fråga om minimiåtgärder som får eller i vissa fall måste kompletteras med beaktande av den epidemiologiska situationen.

Kommissionen påpekar att en stor del av totalkostnaderna för en epidemi, särskilt alla indirekta kostnader, belastar den drabbade medlemsstaten.

| 4.112 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen uppdaterar sina analyser och utvärderingar av strategin vid en tidpunkt när det inte råder kris. Revisionsrätten förordar att man undersöker möjligheterna att göra uppfödarna mer delaktiga i bekämpningssystemet för att få dem att att snabbt anmäla sjukdomen och respektera restriktionerna för förflyttning av djur. Slutligen uppmanas kommissionen att förtydliga den ekonomiska ramen för epizootiska sjukdomar och i största möjliga utsträckning minska de ekonomiska riskerna för gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

4.112

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen uppdaterar sina analyser och utvärderingar av strategin vid en tidpunkt när det inte råder kris. Revisionsrätten förordar att man undersöker möjligheterna att göra uppfödarna mer delaktiga i bekämpningssystemet för att få dem att att snabbt anmäla sjukdomen och respektera restriktionerna för förflyttning av djur. Slutligen uppmanas kommissionen att förtydliga den ekonomiska ramen för epizootiska sjukdomar och i största möjliga utsträckning minska de ekonomiska riskerna för gemenskapsbudgeten.

| 4.112 | När det gäller den allmänna bekämpningsstrategin för allvarliga smittsamma sjukdomar finns inga alternativa strategier till de åtgärder som för närvarande fastställs i gemenskapslagstiftningen. Åtgärderna syftar till att utrota sjukdomar, samtidigt som de medger tillräcklig handlingsfrihet vad gäller vilka instrument som används. Åtgärderna för att bekämpa klassisk svinpest hos vildsvin och mot bluetongue är exempel på denna flexibla hållning. |
| --- | --- |

4.112

När det gäller den allmänna bekämpningsstrategin för allvarliga smittsamma sjukdomar finns inga alternativa strategier till de åtgärder som för närvarande fastställs i gemenskapslagstiftningen. Åtgärderna syftar till att utrota sjukdomar, samtidigt som de medger tillräcklig handlingsfrihet vad gäller vilka instrument som används. Åtgärderna för att bekämpa klassisk svinpest hos vildsvin och mot bluetongue är exempel på denna flexibla hållning.

Genom att större vikt läggs vid nödvaccinering vid allvarligare epidemiska sjukdomar (klassisk svinpest, bluetongue, afrikansk hästpest, mul- och klövsjuka) gör gemenskapslagstiftningen det möjligt att begränsa de direkta kostnaderna för sjukdomsbekämpning.

Beslut 90/424/EEG ger uppfödarna påtagliga incitament att anmäla djur med misstänkta symtom så snart som möjligt (se punkt 92). Dessutom skall medlemsstaterna besluta om straffrättsliga påföljder om kontrollåtgärderna inte efterlevs.

På Europaparlamentets begäran inledde kommissionen en undersökning av medlemsstaternas befintliga kompensationssystem. Slutrapporten blev klar i oktober 2003. En uppföljandeundersökning med ett särskilt budgetanslag bör ge exakta expertuppskattningar och beräkningar som en konsekvensbedömning kan utgå ifrån. Dessa kommer att diskuteras med veterinärmyndigheterna i september 2004 och läggas fram för den internationella konferens om förebyggande och bekämpning av smittsamma djursjukdomar som kommer att äga rum i december 2004.

För att tydliggöra den finansiella ramen och minska riskerna för gemenskapsbudgeten håller riktlinjer om de ersättningsgrundande utgifternas storlek och karaktär på att utarbetas.

Återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| 4.113 | Medlemsstaterna är skyldiga att meddela kommissionen när de upptäcker felaktiga utbetalningar på över 4 000 euro inom den gemensamma jordbrukspolitiken och att försöka återvinna sådana betalningar (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Om det är omöjligt att återvinna medlen, skrivs beloppet av, och förlusten bärs av gemenskapen om inte den uteblivna återvinningen beror på att den berörda medlemsstaten har varit försumlig. Enligt en bestämmelse skall mottagare av felaktiga utbetalningar överstigande 100 000 euro under ett och samma år ”svartlistas” (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Enligt andra bestämmelser (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) skall medlemsstaterna rapportera alla skulder till gemenskaperna inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt hur återvinningen fortskrider. |
| --- | --- |

4.113

Medlemsstaterna är skyldiga att meddela kommissionen när de upptäcker felaktiga utbetalningar på över 4 000 euro inom den gemensamma jordbrukspolitiken och att försöka återvinna sådana betalningar (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Om det är omöjligt att återvinna medlen, skrivs beloppet av, och förlusten bärs av gemenskapen om inte den uteblivna återvinningen beror på att den berörda medlemsstaten har varit försumlig. Enligt en bestämmelse skall mottagare av felaktiga utbetalningar överstigande 100 000 euro under ett och samma år ”svartlistas” (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Enligt andra bestämmelser (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) skall medlemsstaterna rapportera alla skulder till gemenskaperna inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt hur återvinningen fortskrider.

| 4.113 | För att skydda gemenskapens ekonomiska intressen stadgar EU-lagstiftningen om rapporteringsskyldigheter om sådant som rör gemenskapens verksamhetsområden. (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) Medlemsstaterna måste sända regelbundna rapporter om sådana oegentligheter som varit föremål för inledande administrativa eller rättsliga undersökningar. Förordning (EEG) nr 595/91 innehåller bestämmelser för hur oegentligheterna skall meddelas när de berör utgifter inom garantisektionen vid EUGFJ (Europeiska utvecklings– och garantifonden för jordbruket). |
| --- | --- |

4.113

För att skydda gemenskapens ekonomiska intressen stadgar EU-lagstiftningen om rapporteringsskyldigheter om sådant som rör gemenskapens verksamhetsområden. (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) Medlemsstaterna måste sända regelbundna rapporter om sådana oegentligheter som varit föremål för inledande administrativa eller rättsliga undersökningar. Förordning (EEG) nr 595/91 innehåller bestämmelser för hur oegentligheterna skall meddelas när de berör utgifter inom garantisektionen vid EUGFJ (Europeiska utvecklings– och garantifonden för jordbruket).

För att göra det lättare att utnyttja den information som anmälts till kommissionen innehåller EG:s lagstiftning en detaljerad förteckning över vilka uppgifter som skall lämnas, bl.a. vilken bestämmelse som överträtts, de aktuella beloppen, metoder som använts när oegentligheten begicks samt inblandade fysiska eller juridiska personer (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70).

Medlemsstaterna är skyldiga att förhindra och ta itu med oegentligheter och att återvinna belopp som förlorats till följd av oegentligheter eller oaktsamhet (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). I förordning (EEG) nr 595/91 finns föreskrifter om att alla oegentligheter över 4 000 euro skall meddelas kommissionen, vilket innebär att allt agerande, avsiktligt eller ej, som medför överträdelse av en bestämmelse i EG:s lagstiftning måste meddelas. Kommissionen har tagit olika initiativ för att säkerställa att fall kan identifieras antingen som bedrägeri eller oegentlighet.

Det ömsesidiga anmälnings- och informationssystem som sålunda etablerats är ett konkret uttryck för de ömsesidiga förpliktelser om seriöst samarbete som anges i artikel 10 i EG-fördraget (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). På denna artikel vilar kommissionens bedrägeribekämpningsstrategi, som definierades i juli 2000 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70). Partnerskapet mellan kommissionen och medlemsstaterna är också den vägledande principen bakom bestämmelserna i sekundärlagstiftningen.

Såsom rådet betonat vid ett antal tillfällen är det väsentligt att den information som lämnas är konsekvent och av hög kvalitet, om kommissionen skall kunna använda den på bästa sätt när den intensifierar bedrägeribekämpningen och ser till att ärendena verkligen följs upp (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) både på medlemsstats– och gemenskapsnivå.

Den erfarenhet som vunnits och de förbättringar som gjorts kommer att bidra till att öka anmälningssystemets effektivitet och uppgifternas tillförlitlighet.

| 4.114 | I slutet av 2002 uppgick de felaktiga utbetalningar som totalt rapporterats sedan 1971 till 3,1 miljarder euro. Av detta belopp hade 537 miljoner euro återvunnits från mottagarna och 252 miljoner euro skrivits av på antingen gemenskapens eller den berörda medlemsstatens bekostnad. Resterande 75 % av de rapporterade felaktiga utbetalningarna var fortfarande ”under behandling”, det vill säga varken återvunna eller avskrivna. De flesta felaktiga utbetalningar gäller marknadsåtgärder: utgifter inom frukt- och grönsakssektorn och för exportbidrag står för över halva den totala summan. |
| --- | --- |

4.114

I slutet av 2002 uppgick de felaktiga utbetalningar som totalt rapporterats sedan 1971 till 3,1 miljarder euro. Av detta belopp hade 537 miljoner euro återvunnits från mottagarna och 252 miljoner euro skrivits av på antingen gemenskapens eller den berörda medlemsstatens bekostnad. Resterande 75 % av de rapporterade felaktiga utbetalningarna var fortfarande ”under behandling”, det vill säga varken återvunna eller avskrivna. De flesta felaktiga utbetalningar gäller marknadsåtgärder: utgifter inom frukt- och grönsakssektorn och för exportbidrag står för över halva den totala summan.

| 4.114 | Enligt kommissionsrapporten ”Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning – årsrapport 2002”, nedan kallad ”kommissionens bedrägeribekämpningsrapport för 2002”, inrapporterades de högsta beloppen som påverkats av oegentligheter inom frukt- och grönsakssektorn. Medlemsstaterna informerades också om denna trend vid flera möten i artikel 280-arbetsgruppen, Rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen (COCOLAF) samt arbetsgruppen ”Oegentligheter och ömsesidigt bistånd – Jordbruksprodukter”. |
| --- | --- |

4.114

Enligt kommissionsrapporten ”Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning – årsrapport 2002”, nedan kallad ”kommissionens bedrägeribekämpningsrapport för 2002”, inrapporterades de högsta beloppen som påverkats av oegentligheter inom frukt- och grönsakssektorn. Medlemsstaterna informerades också om denna trend vid flera möten i artikel 280-arbetsgruppen, Rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen (COCOLAF) samt arbetsgruppen ”Oegentligheter och ömsesidigt bistånd – Jordbruksprodukter”.

Kommissionen utförde 2003 med deltagande av medlemsstaterna en noggrann kvalitetskontroll av den elektroniska databas där större delen av medlemsstaternas meddelanden om oegentligheter lagras, vilket resulterade i en förbättrad intern överensstämmelse mellan uppgifterna samtidigt som siffrorna aktualiserades. De aktualiserade siffrorna (se punkt 30) för utestående belopp per den 31 december 2002 visar följande: de sammanlagda felaktiga utbetalningar som rapporterats sedan 1971 uppgår till 2 983 miljoner euro. Av detta belopp har 603 miljoner euro (20 %) återvunnits och 297 miljoner euro har avskrivits (10 %). Beloppet för oavslutade ärenden uppgår till 2 083 miljoner euro (70 %). Dessa siffror inkluderar även de uppdateringar som inkom till kommissionen under 2003 och de ekonomiska effekterna av kommissionens beslut 2003/481/EG (75 miljoner euro).

| 4.115 | Revisionsrätten fann att medlemsstaterna lämnar information om oriktigheter på det sätt som krävs, men med varierande förseningar. Det förekommer också inkonsekvenser i uppgifterna. Det finns diskrepanser mellan de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat in och sifferuppgifterna i den databas som bygger på uppgifterna. Kommissionens databas över rapporterade oriktigheter är inte fullständig och exakt. |
| --- | --- |

4.115

Revisionsrätten fann att medlemsstaterna lämnar information om oriktigheter på det sätt som krävs, men med varierande förseningar. Det förekommer också inkonsekvenser i uppgifterna. Det finns diskrepanser mellan de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat in och sifferuppgifterna i den databas som bygger på uppgifterna. Kommissionens databas över rapporterade oriktigheter är inte fullständig och exakt.

| 4.115 | Vissa medlemsstater uppfyller inte sin skyldighet att lämna rapport inom två månader efter utgången av det kvartal då oegentligheten upptäcktes och/eller då ny information om en oegentlighet blev känd (artiklarna 3.1 och 5.1 i förordning (EEG) nr 595/91). Bland dessa medlemsstater står Tyskland och Spanien för mer än 50 % av de rapporterade oegentligheterna. Kommissionen har påpekat detta problem för medlemsstaterna i bedrägeribekämpningsrapporten för 2002 (punkt 10.2.2) och diskuterat det vid flera möten, t.ex. i artikel 280-arbetsgruppen, Rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen samt arbetsgruppen ”Oegentligheter och ömsesidigt bistånd – Jordbruksprodukter”. |
| --- | --- |

4.115

Vissa medlemsstater uppfyller inte sin skyldighet att lämna rapport inom två månader efter utgången av det kvartal då oegentligheten upptäcktes och/eller då ny information om en oegentlighet blev känd (artiklarna 3.1 och 5.1 i förordning (EEG) nr 595/91). Bland dessa medlemsstater står Tyskland och Spanien för mer än 50 % av de rapporterade oegentligheterna. Kommissionen har påpekat detta problem för medlemsstaterna i bedrägeribekämpningsrapporten för 2002 (punkt 10.2.2) och diskuterat det vid flera möten, t.ex. i artikel 280-arbetsgruppen, Rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen samt arbetsgruppen ”Oegentligheter och ömsesidigt bistånd – Jordbruksprodukter”.

När det gäller inkonsekvenser har medlemsstaterna informerats om dessa och ombetts att elektroniskt aktualisera ärendena i fråga. I möten i artikel 280-arbetsgruppen, Rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen samt gruppen ”Oegentligheter och ömsesidigt bistånd – Jordbruksprodukter” fick medlemsstaterna förklaringar och ”utbildning” gällande ECR-databasen (Electronic Case Registry). Generellt kan det sägas att medlemsstaterna har förbättrat sin rapportering av oegentligheter, men inte helt uppfyllt alla skyldigheter i förordning (EEG) nr 595/91.

När det gäller bristande överensstämmelse kommer kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att få medlemsstaterna att respektera bestämmelserna i förordning (EEG) nr 595/91 för att inom fastställda tidsfrister få in helt tillförlitliga data med enhetliga uppgifter från alla medlemsstaterna.

| 4.116 | Den låga återvinningsgraden av felaktigt utbetalda medel (en ackumulerad återvinningsgrad på endast 17 % sedan 1971) beror delvis på nationella administrativa förseningar och förfaranden (återvinningsåtgärder skjuts upp till dess att rättsliga åtgärder gällande bedrägeri har avslutats, fordringar som avser den gemensamma jordbrukspolitiken behandlas inte som prioriterade fordringar, det finns inga avskräckande åtgärder mot grundlösa överklaganden) och delvis på att kommissionen inte har velat godta erbjudanden om förlikning. |
| --- | --- |

4.116

Den låga återvinningsgraden av felaktigt utbetalda medel (en ackumulerad återvinningsgrad på endast 17 % sedan 1971) beror delvis på nationella administrativa förseningar och förfaranden (återvinningsåtgärder skjuts upp till dess att rättsliga åtgärder gällande bedrägeri har avslutats, fordringar som avser den gemensamma jordbrukspolitiken behandlas inte som prioriterade fordringar, det finns inga avskräckande åtgärder mot grundlösa överklaganden) och delvis på att kommissionen inte har velat godta erbjudanden om förlikning.

| 4.116 | Den uppdaterade återvinningsgraden fastställdes till 20,2 % i maj 2004 (se punkt 30). |
| --- | --- |

4.116

Den uppdaterade återvinningsgraden fastställdes till 20,2 % i maj 2004 (se punkt 30).

Kommissionen är fullt medveten om att återvinningsgraden i medlemsstaterna inte är optimal och har åtagit sig att förbättra den, främst genom att bilda arbetsgruppen för återvinning. (Se även svaret på punkt avsnitt 4.118.)

Utbetalningsställen och administrativa organ som ansvarar för återvinningen i vissa medlemsstater (Italien, Grekland) har alltid hävdat att de varit tvungna att invänta utslagen från brottmålsförfaranden innan de kan fortsätta med återvinningen. I vissa ärenden är det dock möjligt att få till stånd en återvinning genom ett civilrättsligt eller administrativt förfarande, vilket inte utesluter att ett brottmålsförfarande kan inledas parallellt.

Följaktligen får medlemsstatens inledande val (administrativt förfarande, civilrättsligt förfarande, brottmålsförfarande) konsekvenser för förseningarna av återvinningen. För ett begränsat antal medlemsstater kan administrativa återvinningsförfaranden inledas endast efter ett slutgiltigt beslut i brottmålsförfarandet, om ett sådant inletts, varvid man bör komma ihåg att det sistnämnda kan ta 15 år eller mer.

I Italien var 46 % av ärendena från före 1995 föremål för ett brottmålsförfarande, medan denna procentandel endast utgjorde 18 % av ärendena efter 1995, vilket skulle kunna förklaras med att landet beslutar att vidta nödvändiga administrativa åtgärder så tidigt som möjligt och så snart det föreligger en anmälan om oegentligheten.

Vid delad förvaltning är den ansvariga medlemsstaten i direktkontakt med gäldenärerna. Kommissionen har inte möjlighet att avskriva skulder. Enligt förordning (EG) nr 1258/99 är kommissionen rättsligen skyldig att utesluta alla utgifter från gemenskapsfinansiering som inte verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna. Huruvida förlikningar och/eller delbetalningar kan godtas bör avgöras från fall till fall på grundval av nationell lagstiftning och de kriterier som anges i artikel 8 i förordning (EG) nr 1258/99.

| 4.117 | Endast 10 % av de rapporterade felaktiga utbetalningarna har skrivits av, delvis på grund av att medlemsstaterna i få fall har bedömt dem som omöjliga att återvinna, delvis på grund av att kommissionen har varit långsam med att vidta åtgärder för mycket gamla felaktiga utbetalningar. Kommissionen hade inget lämpligt kriterium för att besluta om avskrivna belopp skulle påföras medlemsstaterna eller belasta gemenskapen, och den har otillräcklig information om huruvida beslut om avskrivning verkställs på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

4.117

Endast 10 % av de rapporterade felaktiga utbetalningarna har skrivits av, delvis på grund av att medlemsstaterna i få fall har bedömt dem som omöjliga att återvinna, delvis på grund av att kommissionen har varit långsam med att vidta åtgärder för mycket gamla felaktiga utbetalningar. Kommissionen hade inget lämpligt kriterium för att besluta om avskrivna belopp skulle påföras medlemsstaterna eller belasta gemenskapen, och den har otillräcklig information om huruvida beslut om avskrivning verkställs på ett korrekt sätt.

| 4.117 | Omedelbart efter sitt meddelande ”Att förbättra inkasseringen av gemenskapens fordringar i samband med direkt och delad förvaltning av gemenskapens utgifter” av den 3 december 2002 (KOM(2002) 671 slutlig) beslöt kommissionen att bilda en arbetsgrupp för återvinning, gemensam för OLAF och GD Jordbruk, för att avveckla gamla fordringar, dvs. alla fortfarande oavslutade ärenden gällande oegentligheter från tiden före 1999, i syfte att förbereda ett beslut om huruvida gemenskapen eller medlemsstaten skall stå för de ekonomiska följderna. |
| --- | --- |

4.117

Omedelbart efter sitt meddelande ”Att förbättra inkasseringen av gemenskapens fordringar i samband med direkt och delad förvaltning av gemenskapens utgifter” av den 3 december 2002 (KOM(2002) 671 slutlig) beslöt kommissionen att bilda en arbetsgrupp för återvinning, gemensam för OLAF och GD Jordbruk, för att avveckla gamla fordringar, dvs. alla fortfarande oavslutade ärenden gällande oegentligheter från tiden före 1999, i syfte att förbereda ett beslut om huruvida gemenskapen eller medlemsstaten skall stå för de ekonomiska följderna.

När det gäller revisionsrättens iakttagelse, enligt vilken det saknas lämpliga kriterier för beslutet om det avskrivna beloppet skall påföras medlemsstaterna eller belasta gemenskapens budget, vill kommissionen påpeka att den stegvis har utvecklat fyra vägledande principer och ett antal förfarandemässiga kriterier och tillämpat dessa på grundval av vunna erfarenheter, se dokument från juli 2002. (Se även punkt 44.)

Sedan arbetsgruppen för återvinning bildades år 2003 har kommissionens avdelningar upprättat en förteckning med detaljerade kriterier mot vilka alla ärenden granskas för att man skall kunna se om de belopp som ännu inte återvunnits skall belasta gemenskapen eller medlemsstaten.

| 4.118 | Ansvaret för behandlingen av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken är uppdelat mellan OLAF och Generaldirektoratet för jordbruk, vilket leder till att det formella och faktiska ansvaret skiljer sig åt, och att missförstånd uppstår. Kommissionen använder inte den information den får om oriktigheter på ett systematiskt sätt när den förvaltar och föreslår förändringar i den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

4.118

Ansvaret för behandlingen av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken är uppdelat mellan OLAF och Generaldirektoratet för jordbruk, vilket leder till att det formella och faktiska ansvaret skiljer sig åt, och att missförstånd uppstår. Kommissionen använder inte den information den får om oriktigheter på ett systematiskt sätt när den förvaltar och föreslår förändringar i den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 4.118 | Till följd av den fördelning av ansvarsområden som anges i bilaga 2 till kommissionsdokumentet SEK(95) 249 av den 10 februari 1995 skulle UCLAF/OLAF få alla meddelanden som lämnas in av medlemsstaterna enligt rådets förordning (EEG) nr 595/91 och vara ansvarigt för analysen och uppföljningen av ärendena i fråga, inklusive inmatningen av de aktuella uppgifterna i databasen över oegentligheter. |
| --- | --- |

4.118

Till följd av den fördelning av ansvarsområden som anges i bilaga 2 till kommissionsdokumentet SEK(95) 249 av den 10 februari 1995 skulle UCLAF/OLAF få alla meddelanden som lämnas in av medlemsstaterna enligt rådets förordning (EEG) nr 595/91 och vara ansvarigt för analysen och uppföljningen av ärendena i fråga, inklusive inmatningen av de aktuella uppgifterna i databasen över oegentligheter.

OLAF:s ansvar i återvinningsarbetet i samband med bedrägeri- och oegentlighetsärenden omfattar även att för varje ärende skriva korta sammanfattningar, som beskriver vilka förfaranden som följts och tankegången bakom förslagen till möjlig finansiell rättelse vid den räkenskapsavslutning som GD Jordbruk i egenskap av utanordnare ansvarar för. Avslutningen av räkenskaperna sköts av generaldirektoratet för jordbruk, men under alla etapper i detta förfarande assisteras Generaldirektoratet av OLAF. Se även punkt 4.121.

Kommissionen drar alltid de rättsliga konsekvenserna vad gäller bedrägerisäkring och kontrollkapacitet i de befintliga förordningar som styr den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och följer särskilt byråns uppföljningsrekommendationer.

Kommissionen anser att ansvarsfördelningen mellan OLAF och Generaldirektoratet för jordbruk är tydligt definierad. Enligt bilaga 2 till kommissionens meddelande SEK(95) 249 av den 10 februari 1995 är OLAF ansvarigt för återvinningen när det gäller inrapporterade oegentligheter. Alla beslut att avskriva oåtervinnbara belopp måste fattas av kommissionen i samband med avslutningen av EUGFJ:s räkenskaper, som sköts av Generaldirektoratet för jordbruk, som får hjälp av OLAF i arbetets samtliga skeden.

| 4.119 | ”Svarta listan” fungerar inte. Endast sex medlemsstater har någonsin anmält ett företag eller en enskild person i enlighet med dessa bestämmelser (totalt 37 fall) eftersom de är rädda för att ett företag eller en enskild person som svartlistas kan komma att begära rättslig prövning och eventuellt skadestånd. |
| --- | --- |

4.119

”Svarta listan” fungerar inte. Endast sex medlemsstater har någonsin anmält ett företag eller en enskild person i enlighet med dessa bestämmelser (totalt 37 fall) eftersom de är rädda för att ett företag eller en enskild person som svartlistas kan komma att begära rättslig prövning och eventuellt skadestånd.

| 4.119 | Nya uppgifter visar att det antal medlemsstater som använder den ”svarta listan” har ökat till sju. Det utfärdades i genomsnitt 44 anmälningar (det totala antalet kan variera) rörande 31 företag och 16 enskilda personer. |
| --- | --- |

4.119

Nya uppgifter visar att det antal medlemsstater som använder den ”svarta listan” har ökat till sju. Det utfärdades i genomsnitt 44 anmälningar (det totala antalet kan variera) rörande 31 företag och 16 enskilda personer.

När det gäller garantisektionen vid EUGFJ infördes genom rådets förordning (EG) nr 1469/95 en metod för att identifiera ekonomiska aktörer som utgör en stor risk för gemenskapens budget i form av ett meddelandesystem via kommissionen. Efter åtta års tillämpning av denna förordning förefaller antalet meddelanden vara tämligen begränsat för att inte säga lågt.

Kommissionen har fört omfattande diskussioner i denna fråga i gruppen ”Oegentligheter och ömsesidigt bistånd – Jordbruksprodukter” och har åtagit sig att presentera en andra rapport till Europaparlamentet och rådet med en allsidig bedömning av den förordning som innehåller den ”svarta listan” och att föreslå alternativa åtgärder.

| 4.120 | Under de senaste åren har de särskilda bestämmelserna om att medlemsstaterna skall rapportera alla skulder inom den gemensamma jordbrukspolitiken till gemenskapen förbättrats, men det finns fortfarande brister. Det går inte att stämma av de inlämnade uppgifterna mot uppgifterna om felaktiga utbetalningar. |
| --- | --- |

4.120

Under de senaste åren har de särskilda bestämmelserna om att medlemsstaterna skall rapportera alla skulder inom den gemensamma jordbrukspolitiken till gemenskapen förbättrats, men det finns fortfarande brister. Det går inte att stämma av de inlämnade uppgifterna mot uppgifterna om felaktiga utbetalningar.

| 4.120 | Det finns en skillnad mellan beloppen i tabell 105 (fordringar som är säkra och inte föremål för några villkor, fordringar i fasta kontantbelopp, förfallna fordringar utan betalningsfrist) för EUGFJ:s budgetår och beloppen som finns i ECR-databasen (belopp av kvartalsvis inrapporterade oegentligheter för en viss bestämd period, som i det skedet kan vara uppskattningar som sedermera kan preciseras). |
| --- | --- |

4.120

Det finns en skillnad mellan beloppen i tabell 105 (fordringar som är säkra och inte föremål för några villkor, fordringar i fasta kontantbelopp, förfallna fordringar utan betalningsfrist) för EUGFJ:s budgetår och beloppen som finns i ECR-databasen (belopp av kvartalsvis inrapporterade oegentligheter för en viss bestämd period, som i det skedet kan vara uppskattningar som sedermera kan preciseras).

Kommissionen har bett medlemsstaterna att försöka jämka samman innehållet i ECR-databasen med uppgifterna i tabell 105, samtidigt som man måste vara fullt medveten om att de båda aldrig helt kommer stämma överens. Hittills har högsta prioritering varit att förbättra kvaliteten på uppgifterna. Uppgifterna i ECR-databasen har nu nått en tillförlitlighetsnivå som gör det möjligt att jämföra uppgifterna.

| 4.121 | Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att överväga att ändra bestämmelserna för rapportering, återvinning och avskrivning av felaktigt utbetalda jordbruksmedel för att avhjälpa de brister som beskrivs ovan. Ansvarsfördelningen mellan OLAF och Generaldirektoratet för jordbruk bör förtydligas. Kommissionen bör överlägga med medlemsstaterna om ”svarta listans” framtid. |
| --- | --- |

4.121

Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att överväga att ändra bestämmelserna för rapportering, återvinning och avskrivning av felaktigt utbetalda jordbruksmedel för att avhjälpa de brister som beskrivs ovan. Ansvarsfördelningen mellan OLAF och Generaldirektoratet för jordbruk bör förtydligas. Kommissionen bör överlägga med medlemsstaterna om ”svarta listans” framtid.

| 4.121 | Medlemsstaterna bör inom en nära framtid gå över till att rapporterna in oegentligheter elektroniskt. Det elektroniska formatet kommer att höja kvaliteten på uppgifterna, oegentligheterna kommer i högre grad att inrapporteras inom tidsfristen och missförstånd och feltolkningar kommer att undvikas. |
| --- | --- |

4.121

Medlemsstaterna bör inom en nära framtid gå över till att rapporterna in oegentligheter elektroniskt. Det elektroniska formatet kommer att höja kvaliteten på uppgifterna, oegentligheterna kommer i högre grad att inrapporteras inom tidsfristen och missförstånd och feltolkningar kommer att undvikas.

Kommissionen håller för närvarande på att assistera medlemsstaterna i detta avseende och överväger även att höja tröskeln från 4 000 till 10 000 euro för att minska uppgiftsflödet och koncentrera sig på de viktigaste ärendena.

Kommissionen har åtagit sig att göra utkast till förslag till ändringar av rådets förordning (EEG) nr 595/91 och rådets förordning (EG) nr 1258/1999 för att försöka åtgärda svagheterna i rapporteringen, återvinningen och avskrivningen av felaktiga GJP-utbetalningar.

Kommissionen anser att ansvarsfördelningen mellan OLAF och Generaldirektoratet för jordbruk är tydligt definierad. Enligt bilaga 2 till kommissionens meddelande SEK(95) 249 av den 10 februari 1995 är OLAF ansvarigt för återvinningen när det gäller inrapporterade oegentligheter. Alla beslut att avskriva oåtervinnbara belopp måste fattas av kommissionen i samband med avslutningen av EUGFJ:s räkenskaper, som sköts av Generaldirektoratet för jordbruk, som får hjälp av OLAF i arbetets samtliga skeden.

När det gäller det föreslagna avskaffandet av ”svarta listan” delar kommissionen revisionsrättens åsikt om att systemet inte fungerar väl. Kommissionen anser dock att det finns utrymme för förbättringar och skulle hellre se att medlemsstaterna tillämpade detta verktyg bättre än att det bara avskaffas. Det finns säkerligen utrymme för förbättringar, och förordningens blotta existens är avsedd att ha en förebyggande effekt, men denna minskar onekligen om den inte tillämpas i praktiken. I detta sammanhang kan det vara på sin plats att påpeka att avslutningen av räkenskaperna systematiskt har börjat omfatta aspekter gällande tillämpningen av den ”svarta listan” i granskningarna.

Införandet av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur inom Europeiska unionen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)

| 4.122 | Identifiering och registrering av nötkreatur är en förutsättning för att det skall vara möjligt att spåra nötkött och är två av de villkor som måste uppfyllas för att olika nötkreatursbidrag skall betalas ut. Summan av dessa bidrag uppgick till över 7 miljarder euro 2002 och över 8 miljarder euro 2004. |
| --- | --- |

4.122

Identifiering och registrering av nötkreatur är en förutsättning för att det skall vara möjligt att spåra nötkött och är två av de villkor som måste uppfyllas för att olika nötkreatursbidrag skall betalas ut. Summan av dessa bidrag uppgick till över 7 miljarder euro 2002 och över 8 miljarder euro 2004.

| 4.123 | Det främsta målet med granskningen var att utvärdera systemet för identifiering och registrering av nötkreatur på kommissionsnivå (utformning, kontroll av införandet och övervakning) och i medlemsstaterna (ett fungerande system som gör det möjligt att i praktiken spåra djur från födelse till slakt och kontrollera att utbetalningarna av alla direktstöd är korrekta). |
| --- | --- |

4.123

Det främsta målet med granskningen var att utvärdera systemet för identifiering och registrering av nötkreatur på kommissionsnivå (utformning, kontroll av införandet och övervakning) och i medlemsstaterna (ett fungerande system som gör det möjligt att i praktiken spåra djur från födelse till slakt och kontrollera att utbetalningarna av alla direktstöd är korrekta).

| 4.124 | Det system för identifiering och registrering av nötkreatur som infördes, och som skulle ha varit i funktion senast den 31 december 1999, hade vid revisionsrättens granskning fortfarande vissa brister. Det viktigaste konstaterandet är att systemet för identifiering och registrering av nötkreatur inte är utformat så att det med säkerhet går att spåra nötkreatur som förflyttas inom eller till och från gemenskapen, trots att omkring tre miljoner djur förflyttas per år (omkring 4 % av nötkreatursbesättningen). |
| --- | --- |

4.124

Det system för identifiering och registrering av nötkreatur som infördes, och som skulle ha varit i funktion senast den 31 december 1999, hade vid revisionsrättens granskning fortfarande vissa brister. Det viktigaste konstaterandet är att systemet för identifiering och registrering av nötkreatur inte är utformat så att det med säkerhet går att spåra nötkreatur som förflyttas inom eller till och från gemenskapen, trots att omkring tre miljoner djur förflyttas per år (omkring 4 % av nötkreatursbesättningen).

| 4.124 | Kommissionen noterar de iakttagelser revisorerna gjorde under kontrollresorna i de fyra berörda medlemsstaterna mellan oktober 2001 och juni 2002. Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor gjorde under 2002 resor till samtliga medlemsstater för att kontrollera spårbarhet, och utfärdade rekommendationer om hur man skulle komma tillrätta med de brister som inspektörerna funnit. |
| --- | --- |

4.124

Kommissionen noterar de iakttagelser revisorerna gjorde under kontrollresorna i de fyra berörda medlemsstaterna mellan oktober 2001 och juni 2002. Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor gjorde under 2002 resor till samtliga medlemsstater för att kontrollera spårbarhet, och utfärdade rekommendationer om hur man skulle komma tillrätta med de brister som inspektörerna funnit.

Kommissionen konstaterade brister i hanteringen av pass för nötkreatur som är föremål för handel inom gemenskapen. Enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 får medlemsstaterna utfärda pass för djur från en annan medlemsstat. I sådana fall skall det pass som åtföljer djuret när det anländer överlämnas till den behöriga myndigheten, som skall återlämna det till den medlemsstat som utfärdat det. Om ett djur dör skall djurhållaren lämna tillbaka passet till den behöriga myndigheten inom sju dagar efter det att djuret har dött. Om djuret skickas till ett slakteri, skall slakteriets driftsledare ansvara för att passet skickas tillbaka till den behöriga myndigheten. Lagstiftaren, dvs. Europaparlamentet och rådet, har inte fastställt detaljerade tillämpningsbestämmelser på detta område. Sedan förordningen antogs har kommissionen gjort förtydliganden på detta område under överläggningar i flera av kommissionens arbetsgrupper.

Det är medlemsstaternas ansvar att se till att det finns en nationell databas för nötkreatur och att kraven uppfylls. Databasen måste innehålla uppdaterade uppgifter om samtliga nötkreatur och samtliga förflyttningar, så att spårbarheten säkerställs.

När det gäller möjligheterna att spåra djur som är föremål för handel inom gemenskapen bör det noteras att sådana djur skall åtföljas av ett hälsointyg enligt rådets direktiv 64/432/EEG, som inbegriper uppgifter om den officiella identifieringen av de enskilda djuren.

| 4.125 | Den övergripande ramen för systemet fastställdes av Europaparlamentet och rådet. Kommissionen uppdrogs att genomföra tillämpningsåtgärder för vissa delar av systemet medan medlemsstaterna har ansvaret för att systemet införs. I lagstiftningen fastställs inget förfarande för informationsutbyte mellan medlemsstaterna om djurförflyttningar, och ett sådant utbyte försvåras i praktiken på grund av att formatet på uppgifterna är olika i medlemsstaterna. Alla försök att göra informationen i de olika databaserna mer enhetlig har misslyckats. Medlemsstaterna har gjort olika tolkningar av vissa delar av gemenskapslagstiftningen. Kommissionen har inte haft ansvaret för att besluta om databasernas tillämpningsföreskrifter eller för att kontrollera databaserna, vilket delvis förklarar de skillnader som konstaterats mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.125

Den övergripande ramen för systemet fastställdes av Europaparlamentet och rådet. Kommissionen uppdrogs att genomföra tillämpningsåtgärder för vissa delar av systemet medan medlemsstaterna har ansvaret för att systemet införs. I lagstiftningen fastställs inget förfarande för informationsutbyte mellan medlemsstaterna om djurförflyttningar, och ett sådant utbyte försvåras i praktiken på grund av att formatet på uppgifterna är olika i medlemsstaterna. Alla försök att göra informationen i de olika databaserna mer enhetlig har misslyckats. Medlemsstaterna har gjort olika tolkningar av vissa delar av gemenskapslagstiftningen. Kommissionen har inte haft ansvaret för att besluta om databasernas tillämpningsföreskrifter eller för att kontrollera databaserna, vilket delvis förklarar de skillnader som konstaterats mellan medlemsstaterna.

| 4.125 | Det är medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av förordning (EG) nr 1760/2000. Efter sin födelse skall nötkreatur identifieras inom en tidsperiod som medlemsstaterna skall fastställa, dock senast 20 dagar efter födelsen och i alla händelser innan djuret lämnar den anläggning där det föddes (artikel 4). Födslar, dödsfall och förflyttningar skall anmälas till den behöriga myndigheten inom en tidsfrist på mellan tre och sju dagar som fastställs av medlemsstaten (artikel 7), och den behöriga myndigheten skall återfå passet från den som senast höll djuret (artikel 6). |
| --- | --- |

4.125

Det är medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av förordning (EG) nr 1760/2000. Efter sin födelse skall nötkreatur identifieras inom en tidsperiod som medlemsstaterna skall fastställa, dock senast 20 dagar efter födelsen och i alla händelser innan djuret lämnar den anläggning där det föddes (artikel 4). Födslar, dödsfall och förflyttningar skall anmälas till den behöriga myndigheten inom en tidsfrist på mellan tre och sju dagar som fastställs av medlemsstaten (artikel 7), och den behöriga myndigheten skall återfå passet från den som senast höll djuret (artikel 6).

Kommissionen har emellertid konstaterat att det behövs bestämda tidsfrister för när djurens födelse skall anmälas till den behöriga myndigheten. I det syftet har man antagit förordning (EG) nr 911/2004, som förtydligar bestämmelserna på detta område.

| 4.126 | De gällande bestämmelserna om kontroll och påföljder är inte anpassade till djurhållare som håller nötkreatur, till exempel handlare, uppsamlingsställen och slakterier. Viss information i databaserna, såsom sena anmälningar och antal ommärkningar, används dessutom inte som kontrollverktyg. Kontrollerna görs också på mycket olika sätt i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

4.126

De gällande bestämmelserna om kontroll och påföljder är inte anpassade till djurhållare som håller nötkreatur, till exempel handlare, uppsamlingsställen och slakterier. Viss information i databaserna, såsom sena anmälningar och antal ommärkningar, används dessutom inte som kontrollverktyg. Kontrollerna görs också på mycket olika sätt i olika medlemsstater.

| 4.126 | Kommissionen noterar revisorernas iakttagelse att de gällande bestämmelserna om kontroller och påföljder inte är anpassade till den verksamhet som bedrivs av alla kategorier av djurhållare. Det bör dock noteras att de detaljerade bestämmelserna gäller minimigränser för kontroller och administrativa påföljder, vilket innebär att medlemsstaterna har möjlighet att fastställa strängare krav. När det gäller kontroller fastställs det att den lägsta kontrollfrekvensen omedelbart skall öka om det konstateras att gemenskapens lagstiftning om identifiering inte har efterlevts. Enligt de detaljerade bestämmelserna om kontroller, som fastställdes 1997 och kodifierades genom kommissionens förordning (EG) nr 1082/2003, skall man vid urvalet av företag som skall inspekteras på plats bland annat beakta kriterier för korrekt överföring av uppgifterna till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

4.126

Kommissionen noterar revisorernas iakttagelse att de gällande bestämmelserna om kontroller och påföljder inte är anpassade till den verksamhet som bedrivs av alla kategorier av djurhållare. Det bör dock noteras att de detaljerade bestämmelserna gäller minimigränser för kontroller och administrativa påföljder, vilket innebär att medlemsstaterna har möjlighet att fastställa strängare krav. När det gäller kontroller fastställs det att den lägsta kontrollfrekvensen omedelbart skall öka om det konstateras att gemenskapens lagstiftning om identifiering inte har efterlevts. Enligt de detaljerade bestämmelserna om kontroller, som fastställdes 1997 och kodifierades genom kommissionens förordning (EG) nr 1082/2003, skall man vid urvalet av företag som skall inspekteras på plats bland annat beakta kriterier för korrekt överföring av uppgifterna till den behöriga myndigheten.

| 4.127 | Vad gäller kontroll av införande och uppföljning av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur har kommissionen tolkat sin roll snävt och styr inte införandet av databaserna. Inga bestämmelser om enhetlig förvaltning har utarbetats och inga kvalitetsindikatorer för hur databaserna fungerar har utvecklats. Förfarandena för godkännande av att databaserna fungerar är otillfredsställande, och kommissionens roll har alltför ofta begränsats till att konstatera att det rent tekniskt finns databaser, utan någon bedömning av hur de faktiskt fungerar utifrån tydliga förvaltningsbestämmelser eller i förväg fastställda kvalitetsindikatorer. |
| --- | --- |

4.127

Vad gäller kontroll av införande och uppföljning av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur har kommissionen tolkat sin roll snävt och styr inte införandet av databaserna. Inga bestämmelser om enhetlig förvaltning har utarbetats och inga kvalitetsindikatorer för hur databaserna fungerar har utvecklats. Förfarandena för godkännande av att databaserna fungerar är otillfredsställande, och kommissionens roll har alltför ofta begränsats till att konstatera att det rent tekniskt finns databaser, utan någon bedömning av hur de faktiskt fungerar utifrån tydliga förvaltningsbestämmelser eller i förväg fastställda kvalitetsindikatorer.

| 4.127 | I lagstiftningen fastställs tydligt att medlemsstaterna är skyldiga att införa en nationell databas för nötkreatur som skulle vara i drift den 31 december 1999. Denna databas skall när som helst kunna ge tillgång till identifieringsnummer på samtliga djur vid en given anläggning och samtliga förflyttningar till och från den anläggningen. Det är medlemsstaterna som ansvarar för att dessa krav uppfylls. Kommissionens begränsade roll när det gäller att erkänna att databaserna är fullt fungerande enligt artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1760/2000 är resultatet av ett politiskt val som lagstiftaren gjort, nämligen att det skall finnas åtskilda nationella databaser i de olika medlemsstaterna i stället för en enda databas för hela gemenskapen. Det är också klart att lagstiftaren inte har eftersträvat harmonisering av de nationella databaserna, utan att medlemsstaterna kunnat utforma dem själva. Såsom revisorerna konstaterar har ministerrådet tillbakavisat kommissionens ansträngningar för att, om inte harmonisera, så i alla fall se till att de nationella databaserna är kompatibla. |
| --- | --- |

4.127

I lagstiftningen fastställs tydligt att medlemsstaterna är skyldiga att införa en nationell databas för nötkreatur som skulle vara i drift den 31 december 1999. Denna databas skall när som helst kunna ge tillgång till identifieringsnummer på samtliga djur vid en given anläggning och samtliga förflyttningar till och från den anläggningen. Det är medlemsstaterna som ansvarar för att dessa krav uppfylls. Kommissionens begränsade roll när det gäller att erkänna att databaserna är fullt fungerande enligt artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1760/2000 är resultatet av ett politiskt val som lagstiftaren gjort, nämligen att det skall finnas åtskilda nationella databaser i de olika medlemsstaterna i stället för en enda databas för hela gemenskapen. Det är också klart att lagstiftaren inte har eftersträvat harmonisering av de nationella databaserna, utan att medlemsstaterna kunnat utforma dem själva. Såsom revisorerna konstaterar har ministerrådet tillbakavisat kommissionens ansträngningar för att, om inte harmonisera, så i alla fall se till att de nationella databaserna är kompatibla.

| 4.128 | Kommissionen bör ha tillräckliga medel för att kunna ha en reell funktion när det gäller att styra systemen, genom att införa bland annat enhetliga förvaltningsbestämmelser, kvalitetsindikatorer och ett format för informationsutbyte mellan nationella databaser. Informationsutbytet mellan medlemsstater, och även med icke–medlemsstater, bör organiseras så att det går att övervaka förflyttningar inom och till och från gemenskapen. |
| --- | --- |

4.128

Kommissionen bör ha tillräckliga medel för att kunna ha en reell funktion när det gäller att styra systemen, genom att införa bland annat enhetliga förvaltningsbestämmelser, kvalitetsindikatorer och ett format för informationsutbyte mellan nationella databaser. Informationsutbytet mellan medlemsstater, och även med icke–medlemsstater, bör organiseras så att det går att övervaka förflyttningar inom och till och från gemenskapen.

| 4.128 | När det gäller de nationella databaserna anser kommissionen att det måste införas kriterier som medger insyn och riktmärken som baseras på gemensamma normer. Trots det rättsliga vakuum som råder håller kommissionen på att se över och konsolidera de kriterier och riktmärken som för närvarande används. |
| --- | --- |

4.128

När det gäller de nationella databaserna anser kommissionen att det måste införas kriterier som medger insyn och riktmärken som baseras på gemensamma normer. Trots det rättsliga vakuum som råder håller kommissionen på att se över och konsolidera de kriterier och riktmärken som för närvarande används.

| 4.129 | Man bör även jämföra gällande administrativa kontroller i de olika medlemsstaterna och fastställa de dubbelkontroller som skall utföras mellan databasen för systemet för identifiering och registrering av nötkreatur och databasen för det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) före utbetalning av olika bidrag. Man bör även se över systemet för kontroller på plats, inbegripet påföljdsmekanismer, och besluta om särskilda tillvägagångssätt för varje typ av djurhållare som håller nötkreatur samt föreskriva ett tillvägagångssätt som är helt integrerat i IACS. |
| --- | --- |

4.129

Man bör även jämföra gällande administrativa kontroller i de olika medlemsstaterna och fastställa de dubbelkontroller som skall utföras mellan databasen för systemet för identifiering och registrering av nötkreatur och databasen för det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) före utbetalning av olika bidrag. Man bör även se över systemet för kontroller på plats, inbegripet påföljdsmekanismer, och besluta om särskilda tillvägagångssätt för varje typ av djurhållare som håller nötkreatur samt föreskriva ett tillvägagångssätt som är helt integrerat i IACS.

| 4.129 | Med tanke på systemens olika syften anser kommissionen att en integrerering av identifieringssystemet med IAKS skulle äventyra en smidig hantering av systemet med djurstöd, och det skulle dessutom kunna ifrågasättas ut rättslig synpunkt. IAKS omfattar bland annat djur för vilka bidrag sökts inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Den enda relevanta kontrollen mellan systemen skulle därför vara kontroller av att sådana djur har ett identifieringsnummer. |
| --- | --- |

4.129

Med tanke på systemens olika syften anser kommissionen att en integrerering av identifieringssystemet med IAKS skulle äventyra en smidig hantering av systemet med djurstöd, och det skulle dessutom kunna ifrågasättas ut rättslig synpunkt. IAKS omfattar bland annat djur för vilka bidrag sökts inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Den enda relevanta kontrollen mellan systemen skulle därför vara kontroller av att sådana djur har ett identifieringsnummer.

Under arbetet med IAKS-lagstiftningen och tolkningen av denna har man varit mån om att se till att nedsättningar av stöd, eller avslag på stödansökningar, står i proportion till den överträdelse som har begåtts och bara görs i lämpliga fall. Kommissionen anser att kontrollerna bör vara så praktiska och effektiva som möjligt, samtidigt som de skall ge det nödvändiga ekonomiska skyddet.

Effektivitetsrevision av den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70)

| 4.130 | EU producerar cirka 5 % av världens råtobak vilket gör unionen till den femte största producenten. Men mer än hälften av produktionen exporteras eftersom aromen och smaken på merparten av den tobak som odlas inte efterfrågas inom EU. EU:s produktion är främst inriktad på tobakssorterna Virginia och Burley som har en neutral arom och smak och är den tobak som huvudsakligen används i cigaretter. Mindre kvantiteter av orientaliska tobakssorter med den arom och smak som efterfrågas odlas också. EU importerar således tobak som motsvarar den inhemska marknadens krav i fråga om arom och smak. Importen uppgår till 9 % av världsproduktionen, vilket gör EU till den största importören. De största EU-producenterna är Italien, Grekland och Spanien som tillsammans står för 87 % av den totala produktionen. Produktionen kännetecknas av ett stort antal producenter som avsätter små enskilda arealer till sin odling. Mekaniseringen är begränsad och produktionskostnaderna höga. EU-producenter kan inte uppnå en skälig levnadsstandard utan EU-stödet eftersom bidraget motsvarar cirka 75 % av producenternas inkomster från tobaksproduktionen. Om EU:s tobaksproduktion upphörde skulle detta inte påverka tillverkarna av tobaksprodukter vilka skulle få de leveranser som de behöver genom att öka sin import. |
| --- | --- |

4.130

EU producerar cirka 5 % av världens råtobak vilket gör unionen till den femte största producenten. Men mer än hälften av produktionen exporteras eftersom aromen och smaken på merparten av den tobak som odlas inte efterfrågas inom EU. EU:s produktion är främst inriktad på tobakssorterna Virginia och Burley som har en neutral arom och smak och är den tobak som huvudsakligen används i cigaretter. Mindre kvantiteter av orientaliska tobakssorter med den arom och smak som efterfrågas odlas också. EU importerar således tobak som motsvarar den inhemska marknadens krav i fråga om arom och smak. Importen uppgår till 9 % av världsproduktionen, vilket gör EU till den största importören. De största EU-producenterna är Italien, Grekland och Spanien som tillsammans står för 87 % av den totala produktionen. Produktionen kännetecknas av ett stort antal producenter som avsätter små enskilda arealer till sin odling. Mekaniseringen är begränsad och produktionskostnaderna höga. EU-producenter kan inte uppnå en skälig levnadsstandard utan EU-stödet eftersom bidraget motsvarar cirka 75 % av producenternas inkomster från tobaksproduktionen. Om EU:s tobaksproduktion upphörde skulle detta inte påverka tillverkarna av tobaksprodukter vilka skulle få de leveranser som de behöver genom att öka sin import.

| 4.130 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens rapport men kan inte instämma i flera av revisionsrättens slutsatser. |
| --- | --- |

4.130

Kommissionen välkomnar revisionsrättens rapport men kan inte instämma i flera av revisionsrättens slutsatser.

| 4.131 | EU har gett stöd till tobaksodlingen via en gemensam organisation av marknaden sedan 1970, och årsbudgeten uppgår till cirka 1 000 miljoner euro. Marknaden har genomgått en stor omorganisering, först 1992, 1998 och sedan igen 2004 i en strävan att ge lämpligt inkomststöd inom budgetramarna, förbättra gensvaret på marknadens krav och därigenom också produktionsvärdet. Man hoppades att producenterna skulle bli mindre beroende av stöd. Andra åtgärder är inriktade på att underlätta för odlare att frivilligt lämna tobakssektorn och övergå till alternativ odling. |
| --- | --- |

4.131

EU har gett stöd till tobaksodlingen via en gemensam organisation av marknaden sedan 1970, och årsbudgeten uppgår till cirka 1 000 miljoner euro. Marknaden har genomgått en stor omorganisering, först 1992, 1998 och sedan igen 2004 i en strävan att ge lämpligt inkomststöd inom budgetramarna, förbättra gensvaret på marknadens krav och därigenom också produktionsvärdet. Man hoppades att producenterna skulle bli mindre beroende av stöd. Andra åtgärder är inriktade på att underlätta för odlare att frivilligt lämna tobakssektorn och övergå till alternativ odling.

| 4.132 | Revisionsrätten har rapporterat om genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaden vid tre tidigare tillfällen. I sin senaste rapport från 1997 kom revisionsrätten fram till att de åtgärder som vidtogs 1992 inte hade haft någon mätbar effekt på den höga stödnivån i förhållande till produktionsvärdet, de planterade arealerna, sysselsättningsnivån eller EU:s marknadssituation. |
| --- | --- |

4.132

Revisionsrätten har rapporterat om genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaden vid tre tidigare tillfällen. I sin senaste rapport från 1997 kom revisionsrätten fram till att de åtgärder som vidtogs 1992 inte hade haft någon mätbar effekt på den höga stödnivån i förhållande till produktionsvärdet, de planterade arealerna, sysselsättningsnivån eller EU:s marknadssituation.

| 4.133 | Målet med denna granskning var att bedöma huruvida de reformer som infördes 1998 hade en god grund och förvaltades väl av medlemsstaterna. Revisionsrätten granskade också hur kommissionen hade övervakat och utvärderat genomförandet och om målen för den reformerade gemensamma organisationen av marknaden hade uppnåtts. |
| --- | --- |

4.133

Målet med denna granskning var att bedöma huruvida de reformer som infördes 1998 hade en god grund och förvaltades väl av medlemsstaterna. Revisionsrätten granskade också hur kommissionen hade övervakat och utvärderat genomförandet och om målen för den reformerade gemensamma organisationen av marknaden hade uppnåtts.

| 4.134 | Som ett resultat av granskningen drog revisionsrätten slutsatsen att kommissionens process för att utarbeta förslag till reform 1998 grundades på otillförlitliga uppgifter och att dess marknadsanalys var bristfällig. På grund av dessa brister var de åtgärder som vidtogs i hög grad olämpliga redan från början och visade sig vara verkningslösa på många områden. Det finns ingenting som visar att den gemensamma organisationen av marknaden har påverkat EU-produktionen på ett sådant sätt att den i högre grad är anpassad till efterfrågan. Revisionsrätten konstaterade också att de vidtagna åtgärderna inte ledde till några märkbara förbättringar av inkomsterna från tobaksodlingen eller den förväntade marknadsbalansen. Produktionsvärdet hotades också i de tre största producentländerna av ett konkurrensbegränsande beteende i form av prisavtal. |
| --- | --- |

4.134

Som ett resultat av granskningen drog revisionsrätten slutsatsen att kommissionens process för att utarbeta förslag till reform 1998 grundades på otillförlitliga uppgifter och att dess marknadsanalys var bristfällig. På grund av dessa brister var de åtgärder som vidtogs i hög grad olämpliga redan från början och visade sig vara verkningslösa på många områden. Det finns ingenting som visar att den gemensamma organisationen av marknaden har påverkat EU-produktionen på ett sådant sätt att den i högre grad är anpassad till efterfrågan. Revisionsrätten konstaterade också att de vidtagna åtgärderna inte ledde till några märkbara förbättringar av inkomsterna från tobaksodlingen eller den förväntade marknadsbalansen. Produktionsvärdet hotades också i de tre största producentländerna av ett konkurrensbegränsande beteende i form av prisavtal.

| 4.134 | Kommissionens förslag till 1998 års reform baserades på en rapport som lades fram 1996. Denna byggde på de mest tillförlitliga uppgifter som fanns vid denna tidpunkt, men som hade vissa begränsningar. Kommissionen anser dock inte att dess marknadsanalys påverkades av bristen på uppgifter. Genom reformen minskade produktionen betydligt av tobak i de två lägsta kvalitetsgrupperna. På så vis åtgärdades problemet med att de odlade kvaliteterna inte motsvarade efterfrågan på marknaden. Kommissionen håller på att följa upp de påstådda konkurrenshämmande metoderna inom tobakssektorn (se även punkt 4.139). |
| --- | --- |

4.134

Kommissionens förslag till 1998 års reform baserades på en rapport som lades fram 1996. Denna byggde på de mest tillförlitliga uppgifter som fanns vid denna tidpunkt, men som hade vissa begränsningar. Kommissionen anser dock inte att dess marknadsanalys påverkades av bristen på uppgifter. Genom reformen minskade produktionen betydligt av tobak i de två lägsta kvalitetsgrupperna. På så vis åtgärdades problemet med att de odlade kvaliteterna inte motsvarade efterfrågan på marknaden. Kommissionen håller på att följa upp de påstådda konkurrenshämmande metoderna inom tobakssektorn (se även punkt 4.139).

| 4.135 | I medlemsstaterna underlät man vid ett flertal tillfällen att utföra de kontroller som föreskrivs i förordningarna, och verifieringen av nyckelkontroller och genomförandet av korrigeringar genom förfarandet för godkännandet av räkenskaperna borde ha utökats. Det hade inte fattats något beslut om godkännande av räkenskaperna i juni 2004. |
| --- | --- |

4.135

I medlemsstaterna underlät man vid ett flertal tillfällen att utföra de kontroller som föreskrivs i förordningarna, och verifieringen av nyckelkontroller och genomförandet av korrigeringar genom förfarandet för godkännandet av räkenskaperna borde ha utökats. Det hade inte fattats något beslut om godkännande av räkenskaperna i juni 2004.

| 4.135 | Kommissionens enhet för avslutande av räkenskaper var inte passiv på tobaksområdet. Efter en egen riskanalys och med hänsyn till revisionsrättens preliminära synpunkter inledde den undersökningar på tobaksområdet 2001 (granskningar i Grekland, Italien, Frankrike och Tyskland), plus tre ytterligare granskningar 2003 (Grekland, Italien och Spanien). Förfarandet efter granskningarna 2001 har avslutats för Tysklands och Frankrikes del. För andra medlemsstater medger kommissionen dock att vissa förseningar föreligger och skall försöka att fortast möjligt avsluta undersökningarna. |
| --- | --- |

4.135

Kommissionens enhet för avslutande av räkenskaper var inte passiv på tobaksområdet. Efter en egen riskanalys och med hänsyn till revisionsrättens preliminära synpunkter inledde den undersökningar på tobaksområdet 2001 (granskningar i Grekland, Italien, Frankrike och Tyskland), plus tre ytterligare granskningar 2003 (Grekland, Italien och Spanien). Förfarandet efter granskningarna 2001 har avslutats för Tysklands och Frankrikes del. För andra medlemsstater medger kommissionen dock att vissa förseningar föreligger och skall försöka att fortast möjligt avsluta undersökningarna.

Kommissionen noterar den utökade förteckning över nyckelkontroller som revisionsrätten nu föreslår. År 2001 fastställde kommissionen dock vilka nyckelkontroller som skall genomföras inom tobakssektorn och anser att de täcker förordningens viktigaste kontroller.

| 4.136 | Kommissionens övervakning var otillräcklig och utvärderingen av den gemensamma organisationen av marknaden försenad. Resultatet av den utvärdering som utfördes av externa konsulter offentliggjordes i en rapport i oktober 2003 och påminner mycket om revisionsrättens resultat på samma områden. |
| --- | --- |

4.136

Kommissionens övervakning var otillräcklig och utvärderingen av den gemensamma organisationen av marknaden försenad. Resultatet av den utvärdering som utfördes av externa konsulter offentliggjordes i en rapport i oktober 2003 och påminner mycket om revisionsrättens resultat på samma områden.

| 4.136 | Kommissionen anser att dess övervakning har visat sig vara tillfredsställande. |
| --- | --- |

4.136

Kommissionen anser att dess övervakning har visat sig vara tillfredsställande.

Enligt artikel 26 i förordning (EEG) nr 2075/92 skall kommissionen före den 1 april 2002 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden inom sektorn för råtobak fungerar. Kommissionen överlämnade den begärda rapporten (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) i november 2002, vilket var sju månader för sent.

Samtidigt hade kommissionen beställt en extern utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden. Utvärderingen (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) fanns tillgänglig i oktober 2003. Som förberedelse för en reform av råtobakssektorn genomförde kommissionen också en utvidgad konsekvensanalys (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) som var klar den 23 september 2003.

| 4.137 | I juli 2002 offentliggjorde kommissionen sin halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken och föreslog en ny strategi för en hållbar utveckling i jordbrukssektorn som skulle grunda sig på ett stöd som var frikopplat från produktionen och ge stöd till jordbrukarna genom ett system med samlat gårdsstöd. Vid granskningen undersökte man också hur detta skulle kunna påverka den gemensamma organisationen av marknaden för tobak. |
| --- | --- |

4.137

I juli 2002 offentliggjorde kommissionen sin halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken och föreslog en ny strategi för en hållbar utveckling i jordbrukssektorn som skulle grunda sig på ett stöd som var frikopplat från produktionen och ge stöd till jordbrukarna genom ett system med samlat gårdsstöd. Vid granskningen undersökte man också hur detta skulle kunna påverka den gemensamma organisationen av marknaden för tobak.

| 4.138 | I den reform som antogs av rådet i april 2004 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) planerar man att gradvis frikoppla stödet från produktionen. Framtida stöd till tobaksproducenter kommer att inbegripas i systemet med samlat gårdsstöd. Det kommer också att inrättas en särskild budgetpost för omstrukturering i tobaksproducerande områden. |
| --- | --- |

4.138

I den reform som antogs av rådet i april 2004 (3 4 5 6 7 8 10 11 14 16 17 18 19 20 21 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70) planerar man att gradvis frikoppla stödet från produktionen. Framtida stöd till tobaksproducenter kommer att inbegripas i systemet med samlat gårdsstöd. Det kommer också att inrättas en särskild budgetpost för omstrukturering i tobaksproducerande områden.

| 4.138 | Den 22 april 2004 fattade rådet (jordbruk) beslut om en grundläggande reform av stödet till tobakssektorn. Enligt 2004 års reform skall tobaksstödet från och med 2010 helt frikopplas från produktionen. Hälften av stödet skall överföras till det samlade gårdsstödet och resten skall användas för en omstrukturering i de tobaksproducerande regionerna, inom ramen för politiken för landsbygdsutveckling. Under den fyraåriga övergångsperioden 2006–2009 skall åtminstone 40 % av stödet frikopplas och föras in i det samlade gårdsstödet, medan medlemsstaterna får behålla upp till 60 % som kopplat stöd. Det kopplade stödet måste beviljas antingen på ett sådant sätt att det garanterar likabehandling av jordbrukare eller i enlighet med objektiva kriterier, exempelvis för tobaksproducenter i mål I-områden eller för tobaksproducenter som producerar olika sorter av en viss kvalitet. Ytterligare kriterier kan bli aktuella i framtiden. 2004 års reform bör i princip lösa alla nuvarande problem. |
| --- | --- |

4.138

Den 22 april 2004 fattade rådet (jordbruk) beslut om en grundläggande reform av stödet till tobakssektorn. Enligt 2004 års reform skall tobaksstödet från och med 2010 helt frikopplas från produktionen. Hälften av stödet skall överföras till det samlade gårdsstödet och resten skall användas för en omstrukturering i de tobaksproducerande regionerna, inom ramen för politiken för landsbygdsutveckling. Under den fyraåriga övergångsperioden 2006–2009 skall åtminstone 40 % av stödet frikopplas och föras in i det samlade gårdsstödet, medan medlemsstaterna får behålla upp till 60 % som kopplat stöd. Det kopplade stödet måste beviljas antingen på ett sådant sätt att det garanterar likabehandling av jordbrukare eller i enlighet med objektiva kriterier, exempelvis för tobaksproducenter i mål I-områden eller för tobaksproducenter som producerar olika sorter av en viss kvalitet. Ytterligare kriterier kan bli aktuella i framtiden. 2004 års reform bör i princip lösa alla nuvarande problem.

| 4.139 | Revisionsrätten välkomnar den nuvarande reformen som i viss mån bör göra det möjligt att komma till rätta med en stor del av de brister som identifierats vid granskningen, även om det kommer att ta viss tid. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter att utreda det konkurrensbegränsande beteendet i medlemsstaterna, och om detta bekräftas, vidtar lämpliga åtgärder. Medlemsstaternas underlåtenhet att utföra de kontroller som föreskrivs i förordningarna bör också följas upp och korrigeringar bör göras där så är möjligt. |
| --- | --- |

4.139

Revisionsrätten välkomnar den nuvarande reformen som i viss mån bör göra det möjligt att komma till rätta med en stor del av de brister som identifierats vid granskningen, även om det kommer att ta viss tid. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter att utreda det konkurrensbegränsande beteendet i medlemsstaterna, och om detta bekräftas, vidtar lämpliga åtgärder. Medlemsstaternas underlåtenhet att utföra de kontroller som föreskrivs i förordningarna bör också följas upp och korrigeringar bör göras där så är möjligt.

| 4.139 | Kommissionen har utfärdat meddelanden om invändningar rörande påstådda karteller på råtobaksmarknaderna i Spanien och Italien (i december 2003 respektive februari 2004). Meddelandena i fråga innehåller preliminära slutsatser från kommissionens utredningar, som inleddes i oktober 2001 respektive januari 2002, om de konkurrenshämmande metoder som skall ha tillämpats av producentgrupper och bearbetningsföretag i de två medlemsstaterna. Att utfärda ett meddelande om invändningar är ett första steg i det förfarande som kan utmynna i ett förbudsbeslut med bötesförelägganden för berörda företag. |
| --- | --- |

4.139

Kommissionen har utfärdat meddelanden om invändningar rörande påstådda karteller på råtobaksmarknaderna i Spanien och Italien (i december 2003 respektive februari 2004). Meddelandena i fråga innehåller preliminära slutsatser från kommissionens utredningar, som inleddes i oktober 2001 respektive januari 2002, om de konkurrenshämmande metoder som skall ha tillämpats av producentgrupper och bearbetningsföretag i de två medlemsstaterna. Att utfärda ett meddelande om invändningar är ett första steg i det förfarande som kan utmynna i ett förbudsbeslut med bötesförelägganden för berörda företag.

För eventuella finansiella korrigeringar hänvisar kommissionen till det pågående avslutandet av räkenskaperna efter 2001 och 2003 års granskningar.

---

(1)  Övrigt: produktionsstöd, bearbetningsstöd eller konsumtionsstöd som betalas ut till producenter eller producentorganisationer eller förädlingsföretag, samt andra åtgärder.

(2)  Interventionsåtgärder: offentlig och privat lagring, tillbakadragande av frukt och grönsaker, obligatorisk och frivillig destillering.

(3)  Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal och Förenade kungariket.

(4)  Helt och hållet otillförlitlig: har inte utförts eller omfattar inte ett antal risker eller villkor för stödberättigande. Helt och hållet tillfredsställande: omfattar alla de viktigaste riskerna och villkor för stödberättigande.

(5)  Enligt förordning (EEG) nr 4045/89 skall ”de granskningsplaner som fastställts av medlemsstaterna och som överlämnats till kommissionen (...) genomföras av medlemsstaterna om inte kommissionen inom sex veckor har lämnat några synpunkter”.

(6)  Generaldirektörens förklaring upprättas i enlighet med kommissionens stadga om delegerade utanordnares arbetsuppgifter och skyldigheter, som utfärdades år 2004. I stadgan fastställs att för utgifter med delad förvaltning skall den årliga verksamhetsrapporten inte handla om räkenskaperna för det år för vilket verksamhetsrapporten upprättas, utan om räkenskaper för tidigare år. I artikel 60 i budgetförordningen fastställs dock att ”utanordnarna skall (...) ansvara för verkställigheten av inkomster se till att detta sker på lagligt och korrekt sätt (...) [och] skall genom en årlig verksamhetsrapport (...) hålla sin institution underrättad om sina åtgärder”.

(7)  Grovfoderareal omfattar betesmarker och landområden där det odlas fodergrödor för vilka stödet inte beräknas utifrån areal. Grovfoderareal används för att beräkna djurtäthet för djurbidrag.

(8)  De totala sifferuppgifterna här kan vara påverkade av att man oftare använder fjärranalys vid riskbaserade kontroller (58 % av den kontrollerade arealen) jämfört med slumpmässiga kontroller (50 % av den kontrollerade arealen) med tanke på att fjärranalys i allmänhet verkar vara mindre tillförlitlig. Detta kan dock inte förklara den lägre förekomst av fel som påträffades vid riskbaserade kontroller i Grekland, Spanien och Luxemburg.

(9)  Sifferuppgifter som har ändrats efter det att resultaten av IACS-kontroller i Grekland mottagits.

Anm 1: Fjärranalys omfattar användning av flyg- och satellitfotografier för att kontrollera IACS-ansökningarna.

Anm 2: Kontroller som gjorts under år n gäller utbetalningar som gjorts under år n+1.

Källa: Generaldirektoratet för jordbruk – IACS-statistik åren 2000, 2001 och 2002.

(10)  Till exempel identifierade revisionsrätten vid årets granskning en ansökan som gjorts av en jordbrukare i Spanien som hade ansökt om utbetalning för ett stycke mark som var alltför tätt planterat med träd för att det skulle vara berättigande till stöd för jordbruksgrödor. Vid granskningen 2002 påträffades två betalningar där felet översteg 20 % av den areal som uppgetts i ansökan (i Grekland och Frankrike). År 2001 påträffade revisionsrätten dessutom två deklarationer som var helt eller delvis ogrundade och som gällde proteingrödor i Italien och majsproduktion i Grekland.

(11)  Irland, Italien Österrike och Finland har alla rapporterat att de inte har funnit några fel i extensifieringsbidragen. De samlade resultaten för denna åtgärd verkar vara otillförlitliga.

(12)  Denna information finns inte tillgänglig eftersom Luxemburg inte har lämnat sina resultat till kommissionen.

Anm 1: En stödansökan avslås i sin helhet när skillnaden mellan antalet deklarerade djur och det antal djur som har fastställts som stödberättigande överstiger 20 %, eller när skillnaden är ett resultatet av avsiktligt begångna fel.

Anm 2: Kontroller som gjorts år n gäller utbetalningar som gjorts år n+1.

Källa: Generaldirektoratet för jordbruk – IACS-statistik 2002, med en sammanfattning av de kontrollresultat som medlemsstaterna har lämnat.

(13)  Denna information finns inte tillgänglig eftersom Luxemburg inte har lämnat sina resultat till kommissionen.

(14)  Det geografiska informationssystemet länkar samman identifiering av jordbruksskiften, register och flygfotografier för att möjliggöra administrativa kontroller av olivträdens antal och belägenhet.

(15)  Portugal gör inga slumpmässiga kontroller.

Källa: Årliga rapporter för 2001–2002 från de grekiska, spanska, italienska och portugisiska kontrollorganen för olivolja.

(16)  Åren 2001/2002 rekommenderade det grekiska kontrollorganet för olivolja att man skulle dra tillbaka godkännandet för 149 pressanläggningar och 2000/2001 av 211 pressanläggningar. 2000/2001 behandlade sanktionskommittén vid jordbruksministeriet 144 rekommendationer och genomförde rekommendationerna i fyra fall. 2001/2002 behandlade den 241 rekommendationer och drog tillbaka godkännandet av fem pressanläggningar.

(17)  Rådets förordning (EEG) nr 386/90.

(18)  För att kunna garantera att medlen används enligt gällande lagstiftning skall kommissionen vid förvaltning tillsammans med medlemsstaterna eller i decentraliserad form inrätta sådana förfaranden för godkännande av räkenskaper eller mekanismer för finansiella korrigeringar, att den kan ta på sig det slutliga ansvaret för genomförandet av budgeten i enlighet med artikel 274 i EG-fördraget och artikel 179 i Euratom-fördraget; artikel 53.5 i budgetförordningen, rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

(19)  artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1663/95 (EGT L 158, 8.7.1995, s. 6).

(20)  Det franska attesterande organet gjorde också reservationer för en väsentlig förekomst av fel omfattande 13,8 miljoner euro i räkenskaperna för Ofival, Cnasea, Odeadom och SDE.

(21)  På grund av torkan 2003 tilläts fem medlemsstater (Tyskland, Frankrike, Italien, Luxemburg och Portugal) att göra förskottsbetalningar av stödet för 2004 till boskapsuppfödare enligt särskilda ordningar under perioden 1 september – 15 oktober 2003. Totalt 501,4 miljoner euro gjordes tillgängliga för detta syfte, av vilka 225 miljoner euro hänför sig till Frankrike (kommissionens förordning (EG) nr 1621/2003 [EUT L 231, 17.9.2003, s. 7]).

(22)  Räkenskaper som avskilts från det finansiella beslutet av den 29 april 2004.

(23)  Revisionsrätten granskade rapporterna och intygen från dessa 25 utbetalningsställen och valde ut ett antal transaktioner för granskning.

Anm: Valutakurser för medlemsstater utanför euroområdet: Danmark: 7,428, Sverige: 9,1458, Förenade kungariket: 0,6842.

Källa: Kommissionens sammanfattande rapport om godkännandet av 2003 års räkenskaper för EUGFJ:s garantisektion.

(24)  Till exempel delegering av utanordningsfunktionen och/eller den tekniska tjänsten; den interna revisionsfunktionens tillräcklighet.

(25)  Väsentlighet definieras för dessa ändamål som 1 % av värdet för den population ur vilken urvalet härrör.

(26)  AGRI/24487/2000.

(27)  Sverige, NAWAD (Förenade kungariket), Berlin, Hamburg, Niedersachsen och Bayern StMiLF.

(28)  Resultaten av detta arbete har inte gjorts tillgängliga för revisionsrätten. Kommissionen har bett de attesterande organen att under arbetet 2004 vara extra uppmärksamma på risken för dubbla utbetalningar.

(29)  Kommissionens beslut nr 2004/451/EG (EUT L 155, 30.4.2004, s. 129).

(30)  Revisionsrätten tog upp denna fråga i sin särskilda rapport nr 22/2000 om utvärderingen av det reformerade förfarandet vid avslutandet av räkenskaperna.

(31)  Baden–Württemberg, Bayern Umwelt, Opekepe, SDE, Ofival, ONIC, Oniflhor, FIRS, Onivins och NAWAD.

(32)  Kommissionens beslut nr 2003/102/EG (EUT L 42, 15.2.2003, s. 47), kommissionens beslut nr 2003/364/EG (EUT L 124, 20.5.2003, s. 45) och kommissionens beslut nr 2003/536/EG (EUT L 184, 23.7.2003, s. 42).

(33)  Schablonmässiga korrigeringar tillämpas enligt följande: 2 % när nyckelkontrollerna är tillfredsställande men sekundärkontrollerna är helt eller delvis ineffektiva, 5 % när nyckelkontrollerna genomförs, men förordningarnas bestämmelser om deras antal, frekvens eller strikthet inte följs, och risken för förluster för fonden är betydande, 10 % när en eller flera nyckelkontroller inte fungerar, vilket gör det omöjligt att fastställa om en ansökan är stödberättigande eller laglig, vilket i sin tur medför stor risk för förluster för fonden.

(34)  I artikel 28.2 och 28.3 i kommissionens förordning (EG) nr 2366/98 (EGT L 293, 31.10.1998, s. 50) fastställs att det krävs alternativa kontroller om GIS inte är fullständigt och i drift.

(35)  Artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 1663/95 (EGT L 158, 8.7.1995, s. 6).

(36)  Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1258/1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2002) 293 slutlig).

(37)  År 1999 var det första året då kommissionen fattade överensstämmelsebeslut enligt det reviderade förfarandet för godkännande av räkenskaper som infördes 1996.

(38)  EGT C 314, 8.11.2001.

(39)  artikel 17 i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999.

(40)  Rådets förordning (EEG) nr 4045/89.

(41)  2410:e mötet inom Europeiska unionens råd den 18 februari 2002 och Europaparlamentets beslut av den 10 april 2002 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2000 (kommissionen) (EGT L 158, 17.6.2002).

(42)  Kommissionens förordning (EG) nr 2584/2000, ändrad genom förordning (EG) nr 44/2003.

(43)  Bidrag beräknas dock fortfarande utifrån djurens vikt, vilket är logiskt när det gäller slaktdjur, och inte utifrån antal djur, vilket är lämpligt när det gäller avelsdjur.

(44)  Skäl 4 i ingressen till kommissionens förordning (EG) nr 118/2003: ”(...) När det gäller levande avelsdjur bör exportbidrag för renrasiga avelsdjur, för att undvika missbruk, begränsas till kvigor och kor som är högst 30 månader gamla.”

(45)  Särskild rapport nr 11/2000 om stödsystemet för olivolja (EGT C 215, 27.7.2000).

(46)  Rådets förordning (EG) nr 865/2004 (EUT L 161, 30.4.2004, s. 97).

(47)  Enlighet bestämmelserna i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1638/98 skall ett geografiskt informationssystem för olivolja upprättas på grundval av uppgifter från registret över olivodlingsarealer och information skall lokaliseras geografiskt genom databehandlade flygfoton.

(48)  Europaparlamentets resolution om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 11/2000 om stödsystemet för olivolja samt kommissionens svar (C5–0009/2001 – 2001/2001 (COS)).

(49)  Rapport till kommissionen om utvärdering av effekterna av de främsta åtgärderna inom den gemensamma organisationen av marknaden för olivoljesektorn ADE SA, Bryssel, december 2002.

(50)  Förslag till rådets förordning, fromlagt om kommissionen den 22 decembre 2000, om ändring av förordning 136/66/EEG och förordning (EG) nr 1638/98 i fråga om förlängningen av stödsystemets tillämpning och om kvalitetsstrategin för olivolja (EGT C 213 E, 31.7.2001, s. 1).

(51)  Rapport om verksamhet under budgeten.

(52)  Särskild rapport nr 8/2004 (kommer att offentliggöras inom kort).

(53)  Efter utbrotten av mul- och klövsjuka i Italien och Grekland, vilka revisionsrätten hänvisar till nedan, bedömde kommissionen och medlemsstaterna i Ständiga veterinärkommittén den epidemiologiska situationen och de vidtagna bekämpningsåtgärdernas effekter. På grundval av arbetet i arbetsgrupper där alla medlemsstater deltog utarbetades 1998 en rapport där principerna för bekämpning av mul- och klövsjuka i framtiden skisserades. Vetenskapliga kommittén tog också fram en rapport om nödvaccinering 1999. Varje år samordnar kommissionen medlemsstaternas ställningstaganden i OIE:s generalförsamling, bl.a. när det gäller avsnittet om mul- och klövsjuka i djurhälsoreglerna. Inom FAO:s europeiska kommission för bekämpning av mul- och klövsjuka diskuterar medlemsstaterna tillsammans med kommissionen (observatör) vartannat år situationen när det gäller mul- och klövsjuka i världen och Europa. Med ledning av erfarenheterna av tidigare kriser sammanfattades i rådets direktiv 2001/89/EG lärdomarna från utbrottet av klassisk svinpest i delar av EG 1996–97, vilket gav tillfälle att diskutera viktiga strategier för bekämpning och utrotning av de allvarligaste smittsamma djursjukdomarna. Mot bakgrund av utbrottet 2001, bekräftades gemenskapens strategi från 1990 enhälligt vid den internationella konferensen i december 2001, av Europaparlamentets resolution i december 2002, av kommissionens förslag till nytt direktiv som lämnades till rådet i december 2002 liksom av rådet då det antog direktiv 2003/85/EG efter att ha inhämtat yttranden från Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

(54)  Europaparlamentets resolution av den 17 december 2002, punkt 54.

(55)  Betänkande om bekämpning av mul- och klövsjuka i Europeiska unionen under 2001 och om framtida förebyggande åtgärder för att förhindra och bekämpa djursjukdomar i Europeiska unionen, Europaparlamentets betänkande av den 28 november 2002 (slutlig A5–0405/2002).

(56)  Rådets förordning (EEG) nr 595/91 (EGT L 67, 14.3.1991, s. 11).

(57)  Rådets förordning (EG) nr 1469/95 (EGT L 145, 29.6.1995, s. 1).

(58)  Kommissionens förordning (EG) nr 296/96 (EGT L 39, 17.2.1996, s. 5).

(59)  Se särskilt artikel 3.1 i rådets förordning (EEG) nr 595/91 av den 4 mars 1991 (EGT L 67, 7.3.1997), kommissionens förordningar (EG) nr 1681/94 av den 11 juli 1994 och (EG) nr 1831/94 av den 26 juli 1994 (EGT L 191, 27.7.1994) för utgifter, och artikel 6.5 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 för traditionella egna medel.

(60)  Med undantag för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000), där denna information är frivillig.

(61)  Se artikel 8 i förordning (EEG) nr 2988/95 (EGT L 312, 23.12.1995) och artikel 8 i förordning (EG) nr 1258/1999 (EGT L 160, 26.6.1999).

(62)  Som bekräftats av EG-domstolen (målen Zwartfeld och jugoslavisk majs). Mål C–2/88 [1990] REG. I–3365, 13.7.90, mål C–68/88 kommissionen mot Grekland [1989] REG. 2965.

(63)  KOM(2000) 358 slutlig, 28.6.2000, och handlingsplan 2001–2003 [KOM(2001) 254 slutlig, 15.5.2001].

(64)  Inklusive redovisnings- och återvinningsaspekterna.

(65)  Särskild rapport nr 6/2004 (offentliggörs inom kort).

(66)  Särskild rapport nr 7/2004 (offentliggörs inom kort).

(67)  Rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak fungerar. SEK(2002) 1183, 6.11.2002.

(68)  Evaluation of the common organisation of the market in raw tobacco, COGEA, 2003, Rom, s. 220.

(69)  Tobakssektorn, utvidgad konsekvensanalys, KOM(2003) 554 slutlig, SEK(2003) 1023.

(70)  Rådets förordning (EG) nr 864/2004 (EUT L 161, 30.4.2004, s. 48).

BILAGA 1

Utveckling när det gäller de viktigaste iakttagelserna – jordbruk

| | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- |
| Iakttagelser | Kommissionens svar | Iakttagelser | Rekommendationer |
| Arealstöd | Medlemsstaterna var inte konsekventa med att lägga fram en analys av sina resultat, vilket påverkar möjligheterna att göra jämförelser mellan de olika medlemsstaternas resultat och mellan resultaten av riskbaserade och slumpmässiga kontroller. IACS-statistiken bör ge mer detaljerad information om de transaktionskategorier som kontrolleras. Kommissionen bör undersöka orsakerna till varför slumpmässiga kontroller ger en högre felfrekvens än kontroller som valts ut genom riskanalys. | Revisionsrätten framhåller mycket riktigt att vissa medlemsstater skickar in statistik av mycket olika karaktär, vilket är svårt att komma till rätta med på kort sikt. De allra flesta medlemsstater skickade emellertid in relevanta fördelningar för 2001, och både de och kommissionen fortsatte att förbättra rapporteringstekniken under 2002 och 2003.
  Kommissionen är medveten om att det finns flera skäl till den situation som revisionsrätten skisserar, inte minst att det finns brister i medlemsstaternas utformning av riskanalyserna och i utvärderingarna, och att dessa trots den rättsliga giltigheten och den ofta maximala täckningen inte alltid kan identifiera de största riskerna. | Det går inte att skilja mellan resultat från IACS-kontroller av olika grödor eller grovfoderarealer. Den totala felfrekvens som har påträffats vid slumpmässiga kontroller är 2,4 %, jämfört med 1,5 % för kontroller som valts ut genom riskanalys. | Kommissionen bör försöka






  — | identifiera anledningarna till den dåliga kvaliteten på kontrollerna av GJP-utgifter (särskilt för efterhandskontroller av utbetalningar) och finna sätt att förbättra dem, t.ex genom att |

2002

2003

Iakttagelser

Kommissionens svar

Iakttagelser

Rekommendationer

Arealstöd

Medlemsstaterna var inte konsekventa med att lägga fram en analys av sina resultat, vilket påverkar möjligheterna att göra jämförelser mellan de olika medlemsstaternas resultat och mellan resultaten av riskbaserade och slumpmässiga kontroller. IACS-statistiken bör ge mer detaljerad information om de transaktionskategorier som kontrolleras. Kommissionen bör undersöka orsakerna till varför slumpmässiga kontroller ger en högre felfrekvens än kontroller som valts ut genom riskanalys.

Revisionsrätten framhåller mycket riktigt att vissa medlemsstater skickar in statistik av mycket olika karaktär, vilket är svårt att komma till rätta med på kort sikt. De allra flesta medlemsstater skickade emellertid in relevanta fördelningar för 2001, och både de och kommissionen fortsatte att förbättra rapporteringstekniken under 2002 och 2003.

Kommissionen är medveten om att det finns flera skäl till den situation som revisionsrätten skisserar, inte minst att det finns brister i medlemsstaternas utformning av riskanalyserna och i utvärderingarna, och att dessa trots den rättsliga giltigheten och den ofta maximala täckningen inte alltid kan identifiera de största riskerna.

Det går inte att skilja mellan resultat från IACS-kontroller av olika grödor eller grovfoderarealer. Den totala felfrekvens som har påträffats vid slumpmässiga kontroller är 2,4 %, jämfört med 1,5 % för kontroller som valts ut genom riskanalys.

Kommissionen bör försöka

—

identifiera anledningarna till den dåliga kvaliteten på kontrollerna av GJP-utgifter (särskilt för efterhandskontroller av utbetalningar) och finna sätt att förbättra dem, t.ex genom att

| — | förbättra formatet för inrapportering av resultaten för alla övervakningssystem, minst genom en redogörelse per budgetkapitel för antal och värde av de utbetalningar som har granskats och av de fel som har upptäckts, och |
| --- | --- |

—

förbättra formatet för inrapportering av resultaten för alla övervakningssystem, minst genom en redogörelse per budgetkapitel för antal och värde av de utbetalningar som har granskats och av de fel som har upptäckts, och

| — | använda den information man fått fram på detta sätt till att jämföra de resultat som medlemsstaterna har meddelat för att |
| --- | --- |

—

använda den information man fått fram på detta sätt till att jämföra de resultat som medlemsstaterna har meddelat för att

| a) | identifiera bidrag som är särskilt utsatta för bedrägeri och fel, |
| --- | --- |

a)

identifiera bidrag som är särskilt utsatta för bedrägeri och fel,

| b) | utvärdera de olika medlemsstaternas relativa resultat, och |
| --- | --- |

b)

utvärdera de olika medlemsstaternas relativa resultat, och

| c) | föreslå ändringar av bestämmelser och system som syftar till att eliminera dessa riskområden och minska förekomsten av fel.
  Mot bakgrund av revisionsrättens sifferuppgifter för 2002 och 2003 och de kommentarer som kommissionen lämnade i sitt svar på förra årets rapport, rekommenderar revisionsrätten att kommissionen undersöker varför IACS-kontroller av areal som görs slumpmässigt fortfarande visar på en högre felfrekvens än de kontroller som valts ut genom riskanalys.
  Revisionsrätten anser att en sammanfattning av resultaten av övervakningskontrollerna bör ingå i den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för generaldirektoratet för jordbruk. |
| --- | --- |

c)

föreslå ändringar av bestämmelser och system som syftar till att eliminera dessa riskområden och minska förekomsten av fel.

Mot bakgrund av revisionsrättens sifferuppgifter för 2002 och 2003 och de kommentarer som kommissionen lämnade i sitt svar på förra årets rapport, rekommenderar revisionsrätten att kommissionen undersöker varför IACS-kontroller av areal som görs slumpmässigt fortfarande visar på en högre felfrekvens än de kontroller som valts ut genom riskanalys.

Revisionsrätten anser att en sammanfattning av resultaten av övervakningskontrollerna bör ingå i den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för generaldirektoratet för jordbruk.

Djurbidrag

Sammantaget uppvisar den andel djur som vid IACS-kontroller saknas eller inte är stödberättigande betydande variationer mellan år och mellan medlemsstater. Både resultaten från IACS-kontrollerna och revisionsrättens direkta arbete ger vid handen att det finns en betydande risk inom detta område. IACS-statistiken bör ge mer detaljerad information om vilka transaktionskategorier som kontrolleras.

Alla felfrekvenser som medlemsstaterna rapporterar granskas generellt mot bakgrund av vad man inom kommissionens egen jordbruksrevision kunnat konstatera efter dokumentkontroller och nya kontroller på plats, vilket ofta lett till tvivel i fråga om huruvida vissa siffror som presenterats verkligen är korrekta.

Statistik från IACS-kontroller gällande djurbidrag visar antal djur som uppgivits av jordbrukare men som kontrollörerna upptäckte inte fanns eller inte var stödberättigande. Revisionsrätten anser att denna statistik är mindre tillförlitlig än motsvarande statistik om ansökningar om arealstöd.

Övriga utgifter

Kommissionen har identifierat svagheter i de kontroller som utförts i enlighet med förordningarna (EEG) nr 4045/89 och (EEG) nr 386/90.

För exportbidrag och stöd till mellanhänder bör kommissionen se säkerställa att statistiken om fysiska kontroller, kontroller av dokumentation och efterhandskontroller finns tillgängliga i god tid och på ett systematiskt sätt, och att dessa anger värdet på de transaktioner som kontrollerats och de uppdagade oegentligheternas värde och ”verkan”.

De brister som revisionsrätten nämner uppdagades av kommissionen under ett antal uppföljningsrevisioner som gjordes under år 2000 i de medlemsstater där allvarliga brister hade konstaterats under tidigare revisioner och där finansiella korrigeringar hade tillämpats.

I samtliga omnämnda medlemsstater hade det skett stora förbättringar. Kommissionen rekommenderade ytterligare förbättringar.

Årlig statistik om fysiska kontroller (inklusive den information som nämns i punkt 4.49) skickas in av medlemsstaterna senast den 1 maj varje år. Denna statistik analyseras mycket noggrant av de ansvariga enheterna.

Revisionsrätten finner fortfarande allvarliga fel inom detta utgiftsområde och granskade två relevanta kontrollsystem:

| — | Efterhandskontroller av utbetalningar befanns vara av låg kvalitet både när det gäller utförandet av kontroller (en av fem visade sig vara helt otillförlitlig) och rapporteringen av fel (kommissionen har ingen information om vilket utgiftsslag som är mest utsatt för risker). |
| --- | --- |

—

Efterhandskontroller av utbetalningar befanns vara av låg kvalitet både när det gäller utförandet av kontroller (en av fem visade sig vara helt otillförlitlig) och rapporteringen av fel (kommissionen har ingen information om vilket utgiftsslag som är mest utsatt för risker).

| — | Fysiska kontroller av varor och kontroller av dokument vid exporttillfället skall minst omfatta 5 % av den subventionerade exporten (1). I resultaten nämns inte beloppet för de stödansökningar som fått avslag och inte heller vilken typ av exportbidrag som är mest drabbad. |
| --- | --- |

—

Fysiska kontroller av varor och kontroller av dokument vid exporttillfället skall minst omfatta 5 % av den subventionerade exporten (1). I resultaten nämns inte beloppet för de stödansökningar som fått avslag och inte heller vilken typ av exportbidrag som är mest drabbad.

Landsbygdens utveckling

Program av detta slag har villkor för stödberättigande som är mer komplexa och svåra att verifiera än betalningar till jordbrukare för jordbruksgrödor eller djurbidrag. Ofta omfattar villkoren iakttagande av ”god jordbrukarsed” och minimivillkor för miljöpåverkan, hygien och djurens välbefinnande. Kriteriet god jordbrukarsed bör förtydligas eller ersättas med ett mer handfast kriterium.

När god jordbrukshävd och miniminivåer infördes år 2000 utvecklade kommissionen tillsammans med medlemsstaterna en pragmatisk approach. Kommissionen följer noggrant och kontinuerligt upp hur medlemsstaterna genomför denna.

Stöd som betalas ut på basis av producerad kvantitet

Följande två riskfaktorer är förbundna med detta:

Producenterna lockas ofta att underskatta den areal som odlas med dessa grödor, och överskatta den areal som odlas med grödor som ger rätt till arealstöd.

Systemet är beroende av att mellanhänder (pressanläggningar för olivolja, bomullsrensningsföretag, osv.) ger korrekta uppgifter om de kvantiteter som producerats (dessa siffror är inte direkt verifierbara vid ett senare datum).

För olivoljekontoren bör kommissionen säkerställa att kontrollerna och resultaten av dem klassificeras på ett konsekvent sätt.

Från och med den 1 januari 2003 skulle vart och ett av de stödsystem som revisionsrätten nämner enligt reglerna vara kompatibelt med IACS, och från och med det datumet förväntar sig kommissionen att kontrollerna blir mycket striktare.

Resultaten från de kontroller som olika organ inom olivoljesektorn genomfört ingår alltid i EUGFJ:s finansiella årsrapport; efter det att organens eller medlemsstaternas årliga meddelanden lämnats in redovisas dessutom statistik över inspektioner och resultaten från kontroller i statistiskt jämförbara tabeller.

I Grekland är IACS inte helt genomfört och personalen vid de regionala kontoren har inte alltid tillgång till IACS-databasen, vilket innebär att det inte går att göra dubbelkontroller av producenter av bomull, olivolja och tobak. Varken Spanien eller Grekland hade något fungerande geografiskt informationssystem för perioden som gäller utbetalningar gjorda 2003.

En viktig del av det arbete som kontrollorganen för olivolja gör gäller kontroller av pressanläggningar (producenterna betalas på grundval av kvantiteter som vägts och bearbetats vid pressanläggningen). Om kontrollorganen finner avvikelser vid pressanläggningen kan de föreslå olika påföljder, av vilka den strängaste är att stryka pressanläggningen från den godkända listan. År 2002 (kontroller som gällde utgifter 2003) föreslog kontrollorganen denna åtgärd för en av tio pressanläggningar som kontrollerades. I praktiken tillämpar jordbruksministerierna i medlemsstaterna ofta en mildare påföljd.

Kommissionen bör vidta lämpliga åtgärder genom beslut om godkännandet av räkenskaperna.

---

(1)  Förordning (EEG) nr 386/90.

BILAGA 2

IACS:s övervakningssystem – Uppföljning av utbetalningsställen 2002

| | Arealstöd | Djurbidrag |
| --- | --- | --- |
| MEDLEMSSTAT | UTBETALNINGSSTÄLLE | Bedömnings-år (1) | Administrativa förfaranden och kontroller för säkerställande av korrekta utbetalningar | Riskanalys och urvalsförfaranden för kontroller | Kontrollmetoder och rapportering av enskilda resultat | Framtagande av och tillförlitlighet hos statistik om kontroller och resultat | Administrativa förfaranden och kontroller för säkerställande av korrekta utbetalningar | Riskanalys och urvalsförfaranden för kontroller | Kontrollmetoder och rapportering av enskilda resultat | Framtagande av och tillförlitlighet hos statistik om kontroller och resultat |
| DE (2) | BAYERN L. | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| FR (2) | OFIVAL (3) | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| | ONIC (4) | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| IT (2) | AGEA | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| NL (2) | LASER | 2002 | | | | | | | | |
| 2003 | | | | | | | | |
| 2004 | | | | | | | | |
| | A | Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs. |
| | B | Fungerar, men förbättringar är nödvändiga. |
| | C | Fungerar inte som planerat. |

Arealstöd

Djurbidrag

MEDLEMSSTAT

UTBETALNINGSSTÄLLE

Bedömnings-år (1)

Administrativa förfaranden och kontroller för säkerställande av korrekta utbetalningar

Riskanalys och urvalsförfaranden för kontroller

Kontrollmetoder och rapportering av enskilda resultat

Framtagande av och tillförlitlighet hos statistik om kontroller och resultat

Administrativa förfaranden och kontroller för säkerställande av korrekta utbetalningar

Riskanalys och urvalsförfaranden för kontroller

Kontrollmetoder och rapportering av enskilda resultat

Framtagande av och tillförlitlighet hos statistik om kontroller och resultat

DE (2)

BAYERN L.

2002

2003

2004

FR (2)

OFIVAL (3)

2002

2003

2004

ONIC (4)

2002

2003

2004

IT (2)

AGEA

2002

2003

2004

NL (2)

LASER

2002

2003

2004

A

Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs.

B

Fungerar, men förbättringar är nödvändiga.

C

Fungerar inte som planerat.

---

(1)  EUGFJ:s betalningsår löper från den 16 oktober till den 15 oktober. När det gäller arealstöd omfattas stöd som betalats ut för stödansökningar som gjorts under det föregående regleringsåret som också skulle ha kontrollerats det regleringsåret. Till exempel skulle betalningsåret 2002, som slutade den 15 oktober 2002, omfatta stödansökningar som gjorts och kontrollerats under det föregående regleringsåret 2001. När det gäller djurbidrag görs kontroll och utbetalning av stöd under ansökningsåret.

(2)  Många av de utbetalningsställen som granskades för det betalningsår som slutade den 15 oktober 2002, som omfattar utbetalningar gjorda med hänsyn till ansökningar och kontroller gjorda under regleringsåret 2001, kunde inte vidta korrigerande åtgärder i tid för regleringsåret 2002, vilket påverkade det betalningsår som slutade den 15 oktober 2003. I många fall kunde korrigerande åtgärder inte vidtas förrän till regleringsåret 2003, vilket påverkar betalningar under EUGFJ:s betalningsår som slutar den 15 oktober 2004.

(3)  Frankrike – OFIVAL är utbetalningsställe för djurbidrag, systemen administreras och kontrolleras av jordbruksministeriets lokala enheter.

(4)  Frankrike – ONIC är utbetalningsställe för arealstöd och genomför kontrollerna. Systemet administreras av jordbruksministeriets lokala enheter som också väljer ut kontrollerna.

Källa:Revisionsrättens granskning av utbetalningsställenas integrerade administrations- och kontrollsystem.

BILAGA 3

IACS:s övervakningssystem 2003

| | Arealstöd | Djurbidrag |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstat | UTBETALNINGSSTÄLLE | Administrativa förfaranden & kontroller för säkerställande av korrekta utbetalningar | Riskanalys & urvalsförfaranden för kontroller | Kontrollmetoder och rapportering av enskilda resultat | Beredning av och tillförlitlighet hos statistik om kontroller och resultat | Administrativa förfaranden & kontroller för säkerställande av korrekta utbetalningar | Riskanalys & urvalsförfaranden för kontroller | Kontrollmetoder och rapportering av enskilda resultat | Beredning av och tillförlitlighet hos statistik pm kontroller och resultat |
| DE | Niedersachsen | | 2 | | | | 2 | | 4 |
| ES | Extremadura | | | | | | 2 | 8 | |
| LU | Luxembourg | 1 | 2 | | | 5 | | | 10 |
| AT | AMA | | | | | 6 | | | |
| FI | Finland | | 2 | | | | 2 | | |
| UK | RPA England | | 2 | | | | | | 4 |
| UK | DARD N. Irl. | | | 3 | | 7 | | 9 | |
| Kommissionens granskning av medlemsstatens utbetalningsställe | | | | | | | | |
| | A | Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs. |
| | B | Fungerar, men förbättringar är nödvändiga. |
| | C | Fungerar inte som planerat. |

Arealstöd

Djurbidrag

Medlemsstat

UTBETALNINGSSTÄLLE

Administrativa förfaranden & kontroller för säkerställande av korrekta utbetalningar

Riskanalys & urvalsförfaranden för kontroller

Kontrollmetoder och rapportering av enskilda resultat

Beredning av och tillförlitlighet hos statistik om kontroller och resultat

Administrativa förfaranden & kontroller för säkerställande av korrekta utbetalningar

Riskanalys & urvalsförfaranden för kontroller

Kontrollmetoder och rapportering av enskilda resultat

Beredning av och tillförlitlighet hos statistik pm kontroller och resultat

DE

Niedersachsen

2

2

4

ES

Extremadura

2

8

LU

Luxembourg

1

2

5

10

AT

AMA

6

FI

Finland

2

2

UK

RPA England

2

4

UK

DARD N. Irl.

3

7

9

Kommissionens granskning av medlemsstatens utbetalningsställe

A

Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs.

B

Fungerar, men förbättringar är nödvändiga.

C

Fungerar inte som planerat.

| 1 | Fastighetsregistret är inte uppdaterat, vilket leder till ett stort antal avvikelser när dubbelkontroller görs. |
| --- | --- |
| 2 | Ingen utvärdering / otillräcklig utvärdering av såväl effektiviteten hos riskanalyser som av enskilda urvalskriterier. Enligt kommissionens förordning 118/2004 av den 23 januari 2004 är detta obligatoriskt från regleringsåret 2004 (betalningsår 2005). Vissa medlemsstater analyserar inte betydande fel eller tillämpar inte alla föreskrivna riskfaktorer. |
| 3 | Vid förnyade kontroller väcks allvarliga tvivel om den ursprungliga kontrollen, och förfaranden för kvalitetskontroll är inte tillfredsställande. |
| 4 | Betydande skillnader mellan uppgifter som lämnats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnats till revisorerna. |
| 5 | Inga kontroller av djurhållningsperiod för slaktbidrag, uppskattningsvis 10–20 % av slaktbidragen betalas ut till fel mottagare. Mycket bristfällig verifieringskedja när det gäller beräkning och tillämpning av sanktioner. |
| 6 | Inga påföljder tillämpas för extensifieringsersättningar när grundbidragen godkänts, vissa sanktioner hade inte beräknats korrekt och ingen återvinning hade skett av belopp som betalats ut felaktigt under tidigare år. |
| 7 | Stödansökningar kan dras tillbaka efter meddelande om kontroller, och sanktioner har inte tillämpats för djur utan öronmärken. |
| 8 | Inga förfaranden för kvalitetssäkring av kontroller när kontroller av djur har kontrakterats ut. |
| 9 | Överdrivet informerande om kontroller och möjlighet att dra tillbaka ansökningar efter meddelande om kontroller. Kontroller täcker inte ansökningar under de föregående 12 månaderna, det görs inte heller kontroller av underlag. Kvalitetskontroller begränsas till granskning av handlingar endast vid allvarliga fel. |
| 10 | Ingen statistik lämnas till kommissionen; information om kontroller finns ej tillgänglig. |

1

Fastighetsregistret är inte uppdaterat, vilket leder till ett stort antal avvikelser när dubbelkontroller görs.

2

Ingen utvärdering / otillräcklig utvärdering av såväl effektiviteten hos riskanalyser som av enskilda urvalskriterier. Enligt kommissionens förordning 118/2004 av den 23 januari 2004 är detta obligatoriskt från regleringsåret 2004 (betalningsår 2005). Vissa medlemsstater analyserar inte betydande fel eller tillämpar inte alla föreskrivna riskfaktorer.

3

Vid förnyade kontroller väcks allvarliga tvivel om den ursprungliga kontrollen, och förfaranden för kvalitetskontroll är inte tillfredsställande.

4

Betydande skillnader mellan uppgifter som lämnats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnats till revisorerna.

5

Inga kontroller av djurhållningsperiod för slaktbidrag, uppskattningsvis 10–20 % av slaktbidragen betalas ut till fel mottagare. Mycket bristfällig verifieringskedja när det gäller beräkning och tillämpning av sanktioner.

6

Inga påföljder tillämpas för extensifieringsersättningar när grundbidragen godkänts, vissa sanktioner hade inte beräknats korrekt och ingen återvinning hade skett av belopp som betalats ut felaktigt under tidigare år.

7

Stödansökningar kan dras tillbaka efter meddelande om kontroller, och sanktioner har inte tillämpats för djur utan öronmärken.

8

Inga förfaranden för kvalitetssäkring av kontroller när kontroller av djur har kontrakterats ut.

9

Överdrivet informerande om kontroller och möjlighet att dra tillbaka ansökningar efter meddelande om kontroller. Kontroller täcker inte ansökningar under de föregående 12 månaderna, det görs inte heller kontroller av underlag. Kvalitetskontroller begränsas till granskning av handlingar endast vid allvarliga fel.

10

Ingen statistik lämnas till kommissionen; information om kontroller finns ej tillgänglig.

Källa:Revisionsrättens granskning av utbetalningsställenas integrerade administrations- och kontrollsystem.

KAPITEL 5

Strukturåtgärder

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens mål och omfattning

Kommissionens interna kontrollmiljö

Kommissionens riskanalyser: Medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystem ger ännu inte tillräcklig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet

Genomförandet av normerna för intern kontroll: I allmänhet tillfredsställande framsteg vid generaldirektoraten för strukturåtgärder

Uppföljning av åtgärdsplanen

Förvaltningen av programperioden 1994–1999

Ramarna för de finansiella kontrollerna har förbättrats, men först under programperiodens senare del

Medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystem: Brister i uppfyllandet av lagstadgade krav

Revisionsrättens substansgranskning av transaktioner: Betydande antal fel i de slutliga utgiftsredovisningarna

Avslutandet av programmen för perioden 1994–1999: Förseningar i medlemsstaterna...

...och problem för kommissionen vid handläggningen av ärenden...

...har försenat avslutandet av programperioden 1994–1999

Kommissionen gör endast i begränsad omfattning granskningar vid programmens avslutande

Förvaltningen av programperioden 2000–2006

Ytterligare krav på finansiell kontroll har införts i lagstiftningen

Kommissionens övervakning av medlemsstaternas system: Begränsad säkerhet om att utgifterna är lagliga och korrekta

Medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystem: Fortsatt bristande efterlevnad av lagstadgade krav under innevarande programperiod

Revisionsrättens substansgranskning av transaktioner: Fortsatta systembrister ger upphov till fel under innevarande programperiod

Årliga verksamhetsrapporter och generaldirektörernas förklaringar

Övergripande försäkran om utgifternas laglighet och korrekthet begränsas av allvarliga reservationer beträffande medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystem

Uppföljning av iakttagelser i tidigare revisionsförklaringar

Slutsatser och rekommendationer

Uppföljning av iakttagelserna i den särskilda rapporten nr 7/2000 om Internationella fonden för Irland och särskilda stödprogrammet för fred och försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland (1995–1999)

Den särskilda rapportens räckvidd och viktigaste rekommendationer

Internationella fonden för Irland

Bedömning av finansieringsbehov

Konsekvent tillämpning och uppföljning av lämpliga bedömningskriterier för projektansökningar

Regelbunden övervakning av gemenskapens bidrag till projekt inom Internationella fonden för Irland och bedömningen av projektegenskaper

Särskilt stödprogram för fred och försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland (1995–1999)

Extra stöd till verkställande organ för att garantera enhetliga urvalskriterier för lokala gemenskapsprojekt och samhällsgrupper samt vägledning och resurser för att garantera stöd till dessa projekt och grupper

Bedömning av finansieringsbehov på grundval av planerad verksamhet

Granskning av de icke-statliga organisationernas arbete

Dokumenterade projektbedömningar enligt särskilda skriftliga kriterier

Införandet av lämpliga kontrollmekanismer

Bedömning av synergieffekter och samordning mellan IFI och strukturfonderna

Huvudsakliga iakttagelser i särskild rapport nr 4/2004 om programplaneringen för Interreg III

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 5.1 | Genom strukturåtgärder ges stöd till den ekonomiska och sociala utvecklingen i Europeiska unionen. Åtgärderna finansieras via sammanhållningsfonden och de fyra strukturfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och fonden för fiskets utveckling (FFU). Genom strukturfonderna samfinansieras samhällsekonomiska utvecklingsprogram i medlemsstaterna och genom sammanhållningsfonden samfinansieras projekt för att förbättra miljön och utveckla transportinfrastrukturen i medlemsstater vars BNP per capita understiger 90 % av genomsnittet i unionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

5.1

Genom strukturåtgärder ges stöd till den ekonomiska och sociala utvecklingen i Europeiska unionen. Åtgärderna finansieras via sammanhållningsfonden och de fyra strukturfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och fonden för fiskets utveckling (FFU). Genom strukturfonderna samfinansieras samhällsekonomiska utvecklingsprogram i medlemsstaterna och genom sammanhållningsfonden samfinansieras projekt för att förbättra miljön och utveckla transportinfrastrukturen i medlemsstater vars BNP per capita understiger 90 % av genomsnittet i unionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.2 | De sammanlagda budgeterade utgifterna under 2000–2006 uppgår till 230 177 miljoner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I
  diagram 5.1 och 5.2
  syns fördelningen av utgiftsåtaganden och betalningar under 2003. Huvuddelen av utgifterna är koncentrerade till följande tre prioriterade politiska mål: |
| --- | --- |

5.2

De sammanlagda budgeterade utgifterna under 2000–2006 uppgår till 230 177 miljoner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I
  diagram 5.1 och 5.2
  syns fördelningen av utgiftsåtaganden och betalningar under 2003. Huvuddelen av utgifterna är koncentrerade till följande tre prioriterade politiska mål:

| — | Mål 1: Främja utvecklingen och den strukturella anpassningen i områden där utvecklingen släpar efter. |
| --- | --- |

—

Mål 1: Främja utvecklingen och den strukturella anpassningen i områden där utvecklingen släpar efter.

| — | Mål 2: Stödja den ekonomiska och sociala omställningen i områden med strukturella problem. |
| --- | --- |

—

Mål 2: Stödja den ekonomiska och sociala omställningen i områden med strukturella problem.

| — | Mål 3: Stödja anpassningen och moderniseringen av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Mål 3: Stödja anpassningen och moderniseringen av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning.

Gemenskapsinitiativ motsvarar något mer än 5 % av strukturåtgärdsutgifterna 2003. Initiativen är program av gemenskapsintresse som genomförs i och av medlemsstaterna på kommissionens initiativ för att komplettera de åtgärder som genomförs under huvudprogrammen.

Image

Image

| 5.3 | Stödet från strukturfonderna utgörs av ”operativa program” som består av ett stort antal verksamheter eller projekt, medan stöd från sammanhållningsfonden bygger på bidrag till enskilda projekt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Åtgärdernas genomförande samfinansieras genom nationella och regionala program och enskilda projekt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Alla program och projekt måste godkännas av kommissionen och åtföljas av en vägledande finansieringsplan där omfattningen av gemenskapens stöd respektive medlemsstatens bidrag specificeras. Mellan 1994 och 1999 godkände kommissionen 1 104 program inom strukturfonderna och 920 projekt inom sammanhållningsfonden. Mellan 2000 och 2006 finns det 470 program inom strukturfonderna och 450 projekt inom sammanhållningsfonden (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.3

Stödet från strukturfonderna utgörs av ”operativa program” som består av ett stort antal verksamheter eller projekt, medan stöd från sammanhållningsfonden bygger på bidrag till enskilda projekt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Åtgärdernas genomförande samfinansieras genom nationella och regionala program och enskilda projekt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Alla program och projekt måste godkännas av kommissionen och åtföljas av en vägledande finansieringsplan där omfattningen av gemenskapens stöd respektive medlemsstatens bidrag specificeras. Mellan 1994 och 1999 godkände kommissionen 1 104 program inom strukturfonderna och 920 projekt inom sammanhållningsfonden. Mellan 2000 och 2006 finns det 470 program inom strukturfonderna och 450 projekt inom sammanhållningsfonden (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.4 | För programperioden 1994–1999 och dessförinnan betalades stöden till strukturåtgärder ut i form av förskotts- och slutbetalningar, och slutbetalningarna utgjorde programmets eller projektets ”avslutande”. Gemenskapens finansiering av programmen mellan 2000 och 2006 består av en inledande förskottsbetalning på 7 % av det totala bidraget till programmet eller projektet, som sedan följs av periodvisa ersättningar för kostnader som deklareras av medlemsstaterna samt slutbetalningar. Dessa ersättningar kallas löpande betalningar. För strukturfonderna gäller varje utbetalning från kommissionen en viss fond och ett visst program. |
| --- | --- |

5.4

För programperioden 1994–1999 och dessförinnan betalades stöden till strukturåtgärder ut i form av förskotts- och slutbetalningar, och slutbetalningarna utgjorde programmets eller projektets ”avslutande”. Gemenskapens finansiering av programmen mellan 2000 och 2006 består av en inledande förskottsbetalning på 7 % av det totala bidraget till programmet eller projektet, som sedan följs av periodvisa ersättningar för kostnader som deklareras av medlemsstaterna samt slutbetalningar. Dessa ersättningar kallas löpande betalningar. För strukturfonderna gäller varje utbetalning från kommissionen en viss fond och ett visst program.

| 5.5 | Strukturåtgärder omfattas av principen om ”gemensam förvaltning”. Detta innebär att kommissionen genomför och har ansvar för gemenskapens budget, medan förvaltning och kontroll av åtgärderna sköts av kommissionen och medlemsstaterna gemensamt. Medlemsstaterna skall samarbeta med kommissionen för att säkerställa att anslagen används i överensstämmelse med principerna om en sund ekonomisk förvaltning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Fyra generaldirektorat vid kommissionen är berörda, nämligen generaldirektoratet för regionalpolitik (GD Regionalpolitik) som ansvarar för ERUF och sammanhållningsfonden, generaldirektoratet för sysselsättning och socialpolitik (GD Sysselsättning och socialpolitik) som har ansvar för ESF, generaldirektoratet för jordbruk (GD Jordbruk) som ansvarar för utvecklingssektionen vid EUGFJ och generaldirektoratet för fiske (GD Fiske) som ansvarar för FFU. GD Regionalpolitik har en samordnande funktion för ärenden som rör samtliga fonder, till exempel utvecklingen av förvaltningsinitiativ eller teknisk vägledning för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.5

Strukturåtgärder omfattas av principen om ”gemensam förvaltning”. Detta innebär att kommissionen genomför och har ansvar för gemenskapens budget, medan förvaltning och kontroll av åtgärderna sköts av kommissionen och medlemsstaterna gemensamt. Medlemsstaterna skall samarbeta med kommissionen för att säkerställa att anslagen används i överensstämmelse med principerna om en sund ekonomisk förvaltning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Fyra generaldirektorat vid kommissionen är berörda, nämligen generaldirektoratet för regionalpolitik (GD Regionalpolitik) som ansvarar för ERUF och sammanhållningsfonden, generaldirektoratet för sysselsättning och socialpolitik (GD Sysselsättning och socialpolitik) som har ansvar för ESF, generaldirektoratet för jordbruk (GD Jordbruk) som ansvarar för utvecklingssektionen vid EUGFJ och generaldirektoratet för fiske (GD Fiske) som ansvarar för FFU. GD Regionalpolitik har en samordnande funktion för ärenden som rör samtliga fonder, till exempel utvecklingen av förvaltningsinitiativ eller teknisk vägledning för medlemsstaterna.

| 5.5 | Kommissionen ber att få hänvisa till sitt meddelande av den 6 september 2004 rörande medlemsstaternas och kommissionens respektive ansvar i den gemensamma förvaltningen (KOM(2004) 580). |
| --- | --- |

5.5

Kommissionen ber att få hänvisa till sitt meddelande av den 6 september 2004 rörande medlemsstaternas och kommissionens respektive ansvar i den gemensamma förvaltningen (KOM(2004) 580).

SÄRSKILD BEDÖMNING iNOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens mål och omfattning

| 5.6 | Målet för granskningen var att genom en särskild bedömning av området för strukturåtgärder som helhet bidra till revisionsrättens revisionsförklaring om den allmänna budgeten. Vid granskningen undersöktes för detta ändamål särskilt kommissionens och medlemsstaternas övervaknings- och kontrollsystem, och en bedömning gjordes av i vilken utsträckning de interna kontrollerna i dessa system är tillförlitliga och kan garantera att de underliggande transaktionernas är lagliga och korrekta. Med utgångspunkt från ett slumpmässigt urval av program och projekt från den förra (1994–1999) och innevarande (2000–2006) programperioden gjorde revisionsrätten en oberoende granskning av de underliggande transaktionerna för att få ytterligare bevis på hur fonderna fungerar. Granskningen inriktades på |
| --- | --- |

5.6

Målet för granskningen var att genom en särskild bedömning av området för strukturåtgärder som helhet bidra till revisionsrättens revisionsförklaring om den allmänna budgeten. Vid granskningen undersöktes för detta ändamål särskilt kommissionens och medlemsstaternas övervaknings- och kontrollsystem, och en bedömning gjordes av i vilken utsträckning de interna kontrollerna i dessa system är tillförlitliga och kan garantera att de underliggande transaktionernas är lagliga och korrekta. Med utgångspunkt från ett slumpmässigt urval av program och projekt från den förra (1994–1999) och innevarande (2000–2006) programperioden gjorde revisionsrätten en oberoende granskning av de underliggande transaktionerna för att få ytterligare bevis på hur fonderna fungerar. Granskningen inriktades på

| — | kommissionens interna kontrollmiljö, |
| --- | --- |

—

kommissionens interna kontrollmiljö,

| — | förvaltningen av programperioden 1994–1999, |
| --- | --- |

—

förvaltningen av programperioden 1994–1999,

| — | förvaltningen av programperioden 2000–2006, |
| --- | --- |

—

förvaltningen av programperioden 2000–2006,

| — | generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar, |
| --- | --- |

—

generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar,

| — | uppföljningen av tidigare iakttagelser i de senaste revisionsförklaringarna. |
| --- | --- |

—

uppföljningen av tidigare iakttagelser i de senaste revisionsförklaringarna.

Kommissionens interna kontrollmiljö

| 5.7 | Med utgångspunkt från den pågående reformen av kommissionens finansiella och operativa förvaltnings- och kontrollsystem undersöktes i granskningen hur kommissionens interna kontroller fungerar, särskilt riskhanteringen och normerna för intern kontroll (se punkterna 1.87–1.91). |
| --- | --- |

5.7

Med utgångspunkt från den pågående reformen av kommissionens finansiella och operativa förvaltnings- och kontrollsystem undersöktes i granskningen hur kommissionens interna kontroller fungerar, särskilt riskhanteringen och normerna för intern kontroll (se punkterna 1.87–1.91).

Kommissionens riskanalyser: Medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem ger ännu inte tillräcklig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet

| 5.8 | De största identifierbara riskerna beträffande strukturåtgärdsutgifternas laglighet och korrekthet orsakas av att förvaltningen delas mellan kommissionen och medlemsstaterna, att ett stort antal organ och myndigheter – med olika kontrollorganisationer och kontrollrutiner – är delaktiga i förvaltningsprocessen, att det finns ett stort antal program som alla kan innehålla flera tusen projekt som skall genomföras under flera år samt att det kan uppstå brister i förvaltnings– och kontrollsystemen. Liksom förra året ledde inte revisionsrättens granskning av de riskanalyser som gjorts av generaldirektoraten med ansvar för förvaltningen av strukturåtgärderna till några iakttagelser. Kommissionen erkänner än en gång att det finns en risk för att den inte kan uppnå tillräcklig säkerhet om att den verksamhet som genomförs i medlemsstaterna för programperioden 2000–2006 är laglig och korrekt, eftersom förvaltnings– och kontrollsystemen i medlemsstaterna inte alltid ger tillräcklig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet. Under 2003 gjorde kommissionen ytterligare framsteg med förbättringen av sina internkontrollsystem och med analysen av de systembeskrivningar som lämnats av medlemsstaterna. Kommissionen har vid sina skrivbordsgranskningar och kontroller på plats i medlemsstaterna av förvaltnings– och kontrollsystemen identifierat ett antal brister, trots att besöken på plats endast har gällt ett begränsat antal av dessa system (se punkterna 5.42–5.46). |
| --- | --- |

5.8

De största identifierbara riskerna beträffande strukturåtgärdsutgifternas laglighet och korrekthet orsakas av att förvaltningen delas mellan kommissionen och medlemsstaterna, att ett stort antal organ och myndigheter – med olika kontrollorganisationer och kontrollrutiner – är delaktiga i förvaltningsprocessen, att det finns ett stort antal program som alla kan innehålla flera tusen projekt som skall genomföras under flera år samt att det kan uppstå brister i förvaltnings– och kontrollsystemen. Liksom förra året ledde inte revisionsrättens granskning av de riskanalyser som gjorts av generaldirektoraten med ansvar för förvaltningen av strukturåtgärderna till några iakttagelser. Kommissionen erkänner än en gång att det finns en risk för att den inte kan uppnå tillräcklig säkerhet om att den verksamhet som genomförs i medlemsstaterna för programperioden 2000–2006 är laglig och korrekt, eftersom förvaltnings– och kontrollsystemen i medlemsstaterna inte alltid ger tillräcklig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet. Under 2003 gjorde kommissionen ytterligare framsteg med förbättringen av sina internkontrollsystem och med analysen av de systembeskrivningar som lämnats av medlemsstaterna. Kommissionen har vid sina skrivbordsgranskningar och kontroller på plats i medlemsstaterna av förvaltnings– och kontrollsystemen identifierat ett antal brister, trots att besöken på plats endast har gällt ett begränsat antal av dessa system (se punkterna 5.42–5.46).

| 5.8 | Kommissionen anser att den övervakning och kontroll som den utövar över medlemsstaterna utgör ett adekvat svar på risken för felaktigheter i de underliggande transaktionerna. Under ett visst år kan kommissionen genom sitt eget granskningsarbete täcka ett begränsat antal av medlemsstaternas system, särskilt vad beträffar andra risker, såsom avslutandet av den föregående programperioden, som revisionsrätten hänvisar till. Kommissionen har en flerårig strategi för sitt eget granskningsarbete som är inriktad på att uppnå en skälig garanti för systemens funktion under programperioden. |
| --- | --- |

5.8

Kommissionen anser att den övervakning och kontroll som den utövar över medlemsstaterna utgör ett adekvat svar på risken för felaktigheter i de underliggande transaktionerna. Under ett visst år kan kommissionen genom sitt eget granskningsarbete täcka ett begränsat antal av medlemsstaternas system, särskilt vad beträffar andra risker, såsom avslutandet av den föregående programperioden, som revisionsrätten hänvisar till. Kommissionen har en flerårig strategi för sitt eget granskningsarbete som är inriktad på att uppnå en skälig garanti för systemens funktion under programperioden.

Genomförandet av normerna för intern kontroll: i allmänhet tillfredsställande framsteg vid generaldirektoraten för strukturåtgärder

| 5.9 | Revisionsrättens granskning inriktades på hur generaldirektoraten för strukturåtgärder genomförde de åtta internkontrollnormer (av totalt 24) som är av särskild betydelse för utgifternas laglighet och korrekthet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna för 2002 krävdes att samtliga normer skulle vara genomförda före 2003 års utgång. |
| --- | --- |

5.9

Revisionsrättens granskning inriktades på hur generaldirektoraten för strukturåtgärder genomförde de åtta internkontrollnormer (av totalt 24) som är av särskild betydelse för utgifternas laglighet och korrekthet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna för 2002 krävdes att samtliga normer skulle vara genomförda före 2003 års utgång.

| 5.10 | Genomförandet av normerna visade sig i allmänhet vara gott vid GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning och socialpolitik. GD Fiske hade inte genomfört två (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) av normerna fullständigt och GD Jordbruk hade ännu inte genomfört en av dem fullt ut (se även punkt 4.23). När det gäller norm 17, ”Övervakning”, håller båda generaldirektoraten på att utveckla eller formalisera förfaranden för tillämpningen av den. |
| --- | --- |

5.10

Genomförandet av normerna visade sig i allmänhet vara gott vid GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning och socialpolitik. GD Fiske hade inte genomfört två (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) av normerna fullständigt och GD Jordbruk hade ännu inte genomfört en av dem fullt ut (se även punkt 4.23). När det gäller norm 17, ”Övervakning”, håller båda generaldirektoraten på att utveckla eller formalisera förfaranden för tillämpningen av den.

Uppföljning av åtgärdsplanen

| 5.11 | Revisionsrätten undersökte hur generaldirektoraten för strukturåtgärder följde upp den åtgärdsplan som lagts fram av kommissionen för att avhjälpa de brister som identifierats (två av åtgärderna rör olika aspekter av den gemensamma förvaltningen). Dessa åtgärder, som togs upp i sammanfattningen för 2001 med en tidsfrist för avslutande under 2004, är fortfarande under genomförande (se även punkterna 1.84–1.86). |
| --- | --- |

5.11

Revisionsrätten undersökte hur generaldirektoraten för strukturåtgärder följde upp den åtgärdsplan som lagts fram av kommissionen för att avhjälpa de brister som identifierats (två av åtgärderna rör olika aspekter av den gemensamma förvaltningen). Dessa åtgärder, som togs upp i sammanfattningen för 2001 med en tidsfrist för avslutande under 2004, är fortfarande under genomförande (se även punkterna 1.84–1.86).

| 5.11 | Det har gjorts väsentliga framsteg i genomförandet av de två åtgärder som rör gemensam förvaltning. I september 2004 hade kommissionen antagit meddelanden rörande det rättsliga ansvaret inom ramen för gemensam förvaltning (KOM(2004) 580) och rörande harmonisering av granskningsmetoderna på detta område (KOM(2004) 3115). I december 2003 offentliggjorde kommissionen reviderade granskningshandledningar för struktur- och sammanhållningsfonderna. I utkastet till lagstiftning för strukturfonderna för perioden 2007–2013 tog kommissionen dessutom upp idén om årliga deklarationer av ett oberoende granskningsorgan, vilken också nämndes i åtgärd 17. |
| --- | --- |

5.11

Det har gjorts väsentliga framsteg i genomförandet av de två åtgärder som rör gemensam förvaltning. I september 2004 hade kommissionen antagit meddelanden rörande det rättsliga ansvaret inom ramen för gemensam förvaltning (KOM(2004) 580) och rörande harmonisering av granskningsmetoderna på detta område (KOM(2004) 3115). I december 2003 offentliggjorde kommissionen reviderade granskningshandledningar för struktur- och sammanhållningsfonderna. I utkastet till lagstiftning för strukturfonderna för perioden 2007–2013 tog kommissionen dessutom upp idén om årliga deklarationer av ett oberoende granskningsorgan, vilken också nämndes i åtgärd 17.

Förvaltningen av programperioden 1994–1999

Ramarna för de finansiella kontrollerna har förbättrats, men först under programperiodens senare del

| 5.12 | Kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), som trädde i kraft i november 1997, utgjorde ett viktigt steg i utvecklingen av förvaltnings– och kontrollsystem för strukturfonderna. Med förordningen infördes en uppsättning gemensamma minimikrav för medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. De bärande delarna är följande: |
| --- | --- |

5.12

Kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), som trädde i kraft i november 1997, utgjorde ett viktigt steg i utvecklingen av förvaltnings– och kontrollsystem för strukturfonderna. Med förordningen infördes en uppsättning gemensamma minimikrav för medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. De bärande delarna är följande:

| — | Krav på att medlemsstaterna inrättar förvaltnings– och kontrollsystem som innebär att riktigheten i en begäran om betalning kan styrkas på ett tillfredställande sätt. |
| --- | --- |

—

Krav på att medlemsstaterna inrättar förvaltnings– och kontrollsystem som innebär att riktigheten i en begäran om betalning kan styrkas på ett tillfredställande sätt.

| — | Krav på en tillfredställande verifieringskedja som innebär att avstämning kan göras mellan de redovisningar som avgivits till kommissionen och bokföringen av de enskilda utgifterna i medlemsstaterna, och att det anslag som beviljats genom gemenskapsmedel kan identifieras. |
| --- | --- |

—

Krav på en tillfredställande verifieringskedja som innebär att avstämning kan göras mellan de redovisningar som avgivits till kommissionen och bokföringen av de enskilda utgifterna i medlemsstaterna, och att det anslag som beviljats genom gemenskapsmedel kan identifieras.

| — | En miniminivå av oberoende kontroller (ett urval på minst 5 %) och ytterligare löpande förvaltningskontroller av verksamheten för att kontrollera förvaltnings– och kontrollsystemens effektivitet, efterlevnaden av gemenskapskraven och utgiftsredovisningarnas riktighet. |
| --- | --- |

—

En miniminivå av oberoende kontroller (ett urval på minst 5 %) och ytterligare löpande förvaltningskontroller av verksamheten för att kontrollera förvaltnings– och kontrollsystemens effektivitet, efterlevnaden av gemenskapskraven och utgiftsredovisningarnas riktighet.

| — | Krav (enligt artikel 8) på att medlemsstaterna vid varje programs avslutande lägger fram ett utlåtande för kommissionen, som utarbetats av en person eller organisation som är oberoende i förhållande till de verkställande enheterna. Detta utlåtande bör innehålla en sammanfattning av slutsatserna från de kontroller som utförts under föregående år och en övergripande bedömning av huruvida de transaktioner som utgör underlaget för den slutliga utgiftsredovisningen är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

—

Krav (enligt artikel 8) på att medlemsstaterna vid varje programs avslutande lägger fram ett utlåtande för kommissionen, som utarbetats av en person eller organisation som är oberoende i förhållande till de verkställande enheterna. Detta utlåtande bör innehålla en sammanfattning av slutsatserna från de kontroller som utförts under föregående år och en övergripande bedömning av huruvida de transaktioner som utgör underlaget för den slutliga utgiftsredovisningen är lagliga och korrekta.

| 5.13 | Medlemsstaterna har tvingats ändra sina kontrollorganisationer för att uppfylla samtliga dessa krav. Förordningen trädde dock inte i kraft förrän i november 1997 och det tog tid innan lämpliga riktlinjer utfärdades. Såsom revisionsrätten tidigare har konstaterat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) skedde detta för sent för att man skulle kunna påverka utformningen av de ursprungliga förvaltnings– och kontrollsystemen; ett tidigare genomförande hade kunnat bidra till att vissa brister i medlemsstaternas system undveks. |
| --- | --- |

5.13

Medlemsstaterna har tvingats ändra sina kontrollorganisationer för att uppfylla samtliga dessa krav. Förordningen trädde dock inte i kraft förrän i november 1997 och det tog tid innan lämpliga riktlinjer utfärdades. Såsom revisionsrätten tidigare har konstaterat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) skedde detta för sent för att man skulle kunna påverka utformningen av de ursprungliga förvaltnings– och kontrollsystemen; ett tidigare genomförande hade kunnat bidra till att vissa brister i medlemsstaternas system undveks.

| 5.13 | Antagandet av förordning (EG) nr 2064/97 innebar ett väsentligt bidrag till en förstärkning av kontrollsystemen för strukturfonderna. I kraft av förordningen ålades medlemsstaterna att anpassa sina strukturer. Förordningen trädde i kraft fyra år före utgången av stödbehörighetsperioden och över fem år före utgången av den slutliga tidsfristen för ingivandet av avslutandehandlingarna. Kommissionen lade under denna period – från och med antagandet av förordningen – ned ett betydande arbete på att tillhandahålla vägledning, besvara frågor från medlemsstaterna och utföra granskningar i syfte att sörja för korrekt tillämpning av förordningen. |
| --- | --- |

5.13

Antagandet av förordning (EG) nr 2064/97 innebar ett väsentligt bidrag till en förstärkning av kontrollsystemen för strukturfonderna. I kraft av förordningen ålades medlemsstaterna att anpassa sina strukturer. Förordningen trädde i kraft fyra år före utgången av stödbehörighetsperioden och över fem år före utgången av den slutliga tidsfristen för ingivandet av avslutandehandlingarna. Kommissionen lade under denna period – från och med antagandet av förordningen – ned ett betydande arbete på att tillhandahålla vägledning, besvara frågor från medlemsstaterna och utföra granskningar i syfte att sörja för korrekt tillämpning av förordningen.

Medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystem: Brister i uppfyllandet av lagstadgade krav

| 5.14 | Under sitt arbete med den särskilda bedömningen av utgifterna för strukturåtgärder har revisionsrätten undersökt hur medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerade med utgångspunkt från ett slumpmässigt urval av sju slutbetalningar som kommissionen gjort (i Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien och Portugal) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.14

Under sitt arbete med den särskilda bedömningen av utgifterna för strukturåtgärder har revisionsrätten undersökt hur medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerade med utgångspunkt från ett slumpmässigt urval av sju slutbetalningar som kommissionen gjort (i Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien och Portugal) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

Otillräcklig åtskillnad mellan funktioner

| 5.15 | Beträffande ett av de program som revisionsrätten granskade genomfördes en stor del av de oberoende kontrollerna av projekt av samma avdelning som ansvarade för betalningsförslagen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och i två andra fall kontrollerades vissa projekt av personer som utförde förvaltningskontroller eller deltog i arbetet med den slutliga redovisningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Detta strider mot den grundläggande kontrollprincipen att särskilja olika funktioner. |
| --- | --- |

5.15

Beträffande ett av de program som revisionsrätten granskade genomfördes en stor del av de oberoende kontrollerna av projekt av samma avdelning som ansvarade för betalningsförslagen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och i två andra fall kontrollerades vissa projekt av personer som utförde förvaltningskontroller eller deltog i arbetet med den slutliga redovisningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Detta strider mot den grundläggande kontrollprincipen att särskilja olika funktioner.

| 5.15 | Kommissionen är sedan sina egna systemgranskningar under 2001–2002 medveten om frågan om oberoendet hos de organ som utför kontroller enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2064/97. De oberoende organen har i kommissionens avslutande riktlinjer givits vägledning om hur frågan skall behandlas. |
| --- | --- |

5.15

Kommissionen är sedan sina egna systemgranskningar under 2001–2002 medveten om frågan om oberoendet hos de organ som utför kontroller enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2064/97. De oberoende organen har i kommissionens avslutande riktlinjer givits vägledning om hur frågan skall behandlas.

I de berörda fallen ansåg kommissionen, på grundval av den information om denna fråga som det oberoende organet tillhandahållit, att de kontroller som utförts var tillräckliga för att uppfylla fordringarna i förordningen.

Brister i förvaltningskontrollerna av verksamheten

| 5.16 | I ett program, där den organisation som ansvarade för ett projekt hade lagt ut genomförandet av större delen av projektet på ett annat organ, begränsades förvaltningskontrollerna till en granskning av de fakturor som organisationen fick från underentreprenören (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Revisionsrätten har tidigare belyst de särskilda risker som är förenade med utgifter för arbete som lagts ut på entreprenad (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.16

I ett program, där den organisation som ansvarade för ett projekt hade lagt ut genomförandet av större delen av projektet på ett annat organ, begränsades förvaltningskontrollerna till en granskning av de fakturor som organisationen fick från underentreprenören (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Revisionsrätten har tidigare belyst de särskilda risker som är förenade med utgifter för arbete som lagts ut på entreprenad (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.16 | I fråga om arbete som lagts ut på underkontrakt ber kommissionen att få hänvisa till sitt svar rörande punkterna 5.20 och 5.23 i den föreliggande rapporten och till sitt svar rörande punkt 3.66 i årsrapporten för 1999. |
| --- | --- |

5.16

I fråga om arbete som lagts ut på underkontrakt ber kommissionen att få hänvisa till sitt svar rörande punkterna 5.20 och 5.23 i den föreliggande rapporten och till sitt svar rörande punkt 3.66 i årsrapporten för 1999.

Brister i de oberoende kontrollerna

| 5.17 | Det var inte alltid klarlagt bland vilka enheter urvalet gjordes för de oberoende kontrollerna (femprocentskontrollerna) som syftade till att kontrollera om förvaltnings- och kontrollsystemen och utgiftsredovisningarna var ändamålsenliga. Beträffande två program nämndes riskfaktorer, men det var inte tydligt hur de tillämpades (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). För ett annat program fastställdes en uppsättning likartade åtgärder bland vilka ett slumpmässigt urval kunde göras, men det fanns inga särskilda riskfaktorer förknippade med dessa åtgärder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ett annat fall gjordes ingen riskanalys alls (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.17

Det var inte alltid klarlagt bland vilka enheter urvalet gjordes för de oberoende kontrollerna (femprocentskontrollerna) som syftade till att kontrollera om förvaltnings- och kontrollsystemen och utgiftsredovisningarna var ändamålsenliga. Beträffande två program nämndes riskfaktorer, men det var inte tydligt hur de tillämpades (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). För ett annat program fastställdes en uppsättning likartade åtgärder bland vilka ett slumpmässigt urval kunde göras, men det fanns inga särskilda riskfaktorer förknippade med dessa åtgärder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ett annat fall gjordes ingen riskanalys alls (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.17 | Kommissionen klargjorde i sina riktlinjer om avslutandeutlåtanden att det organ som utfärdar utlåtandet måste förvissa sig om att urvalsbasen var lämplig. Den kontrollerade i sin analys av utlåtandena den information som lämnats om denna aspekt. |
| --- | --- |

5.17

Kommissionen klargjorde i sina riktlinjer om avslutandeutlåtanden att det organ som utfärdar utlåtandet måste förvissa sig om att urvalsbasen var lämplig. Den kontrollerade i sin analys av utlåtandena den information som lämnats om denna aspekt.

Beträffande programmet för Azorerna angavs det i utlåtandet att urvalet var väl avvägt i förhållande till åtgärderna i programmet och tog hänsyn till storleken på de finansiella medel som användes.

Beträffande programmet för Irland (EUGFJ-Utveckling) ansåg kommissionen på grundval av den tillgängliga informationen, särskilt det oberoende organets bekräftelser, att de oberoende kontroller som utförts var tillräckliga för att uppfylla fordringarna i förordningen.

| 5.18 | För de program som revisionsrätten granskade omfattade medlemsstaternas kontroller i allmänhet hela den period som skall kontrolleras enligt förordningen. Arbetet med att utföra oberoende kontroller i enlighet med förordningen inleddes dock inte förrän 2000 eller 2001 i vissa medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.18

För de program som revisionsrätten granskade omfattade medlemsstaternas kontroller i allmänhet hela den period som skall kontrolleras enligt förordningen. Arbetet med att utföra oberoende kontroller i enlighet med förordningen inleddes dock inte förrän 2000 eller 2001 i vissa medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.19 | I förordningen anges vad kontrollerna skall omfatta, såsom den praktiska tillämpningen av förvaltnings- och kontrollsystemen samt deras effektivitet, överensstämmelsen mellan bokföring och verifikationer, uppfyllandet av gemenskapens krav och tillhandahållandet av relevant nationell samfinansiering. För tre program kontrollerades i vissa fall inte särskilt om utgifterna berättigade till samfinansiering från strukturfonderna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.19

I förordningen anges vad kontrollerna skall omfatta, såsom den praktiska tillämpningen av förvaltnings- och kontrollsystemen samt deras effektivitet, överensstämmelsen mellan bokföring och verifikationer, uppfyllandet av gemenskapens krav och tillhandahållandet av relevant nationell samfinansiering. För tre program kontrollerades i vissa fall inte särskilt om utgifterna berättigade till samfinansiering från strukturfonderna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.19 | Kommissionen prövar revisionsrättens slutsatser mot bakgrund av svaren från myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. Den kommer att beakta resultatet i samband med sina avslutandegranskningar. Kommissionen anser att de instruktioner som lämnades i Portugal om kontrollernas innehåll var uttömmande. |
| --- | --- |

5.19

Kommissionen prövar revisionsrättens slutsatser mot bakgrund av svaren från myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. Den kommer att beakta resultatet i samband med sina avslutandegranskningar. Kommissionen anser att de instruktioner som lämnades i Portugal om kontrollernas innehåll var uttömmande.

| 5.20 | I två fall kontrollerade inte medlemsstaterna projekten. I ett fall utförde medlemsstaten de oberoende kontrollerna enbart med dokumentation som underlag, utan några projektbesök, i strid mot kommissionens allmänna riktlinjer, med hänvisning till att ledningen systematiskt hade gjort granskningsbesök vid projekten och med hänvisning till specifik korrespondens med kommissionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ett annat fall kunde inte en underleverantör, som arbetade utan något formellt kontrakt, styrka det belopp han debiterade projektledaren (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I två andra fall begränsades kontrollerna till den organisation som förvaltade stödet, med få kontroller av fakturorna  (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.20

I två fall kontrollerade inte medlemsstaterna projekten. I ett fall utförde medlemsstaten de oberoende kontrollerna enbart med dokumentation som underlag, utan några projektbesök, i strid mot kommissionens allmänna riktlinjer, med hänvisning till att ledningen systematiskt hade gjort granskningsbesök vid projekten och med hänvisning till specifik korrespondens med kommissionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ett annat fall kunde inte en underleverantör, som arbetade utan något formellt kontrakt, styrka det belopp han debiterade projektledaren (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I två andra fall begränsades kontrollerna till den organisation som förvaltade stödet, med få kontroller av fakturorna  (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.20 | Kommissionen prövar revisionsrättens slutsatser mot bakgrund av svaren från myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. Den kommer att beakta resultatet i samband med sina avslutandegranskningar. Kommissionen har när den har stött på fall där medlemsstaterna inte har kontrollerat de slutliga stödmottagarnas verifikationer begärt att medlemsstaterna skall kvantifiera de utgifter det rör sig om och vid behov utföra ytterligare granskningsarbete. |
| --- | --- |

5.20

Kommissionen prövar revisionsrättens slutsatser mot bakgrund av svaren från myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. Den kommer att beakta resultatet i samband med sina avslutandegranskningar. Kommissionen har när den har stött på fall där medlemsstaterna inte har kontrollerat de slutliga stödmottagarnas verifikationer begärt att medlemsstaterna skall kvantifiera de utgifter det rör sig om och vid behov utföra ytterligare granskningsarbete.

Beträffande programmet för Irland (EUGFJ-Utveckling) ansåg kommissionen på grundval av den tillgängliga informationen, särskilt det oberoende organets bekräftelser, att de kontroller som utförts var tillräckliga för att uppfylla fordringarna i förordningarna för perioden 1994-1999.

Vad beträffar det i fotnot 21 nämnda fallet ”Italien (Emilia-Romagna), ESF” anges det i det meddelande med riktlinjer som kommissionen sände till de italienska myndigheterna att det oberoende organet även kan stödja sig på sådana – vederbörligen dokumenterade – kontroller som redan utförts på plats, men vissa villkor (som det är det berörda oberoende organets uppgift att kontrollera) måste förstås iakttas i samband med dessa kontroller: de måste särskilt ha utförts i enlighet med adekvata metoder och med en tillräckligt hög grad av oberoende och tillförlitlighet. Kommissionen har iakttagit sina egna meddelanden med riktlinjer och har alltså inte angivit att kontroller på plats kunde undvaras.

Vad beträffar det i fotnot 22 nämnda fallet med underkontrakt, ”Portugal (Madeira), ESF”, är kommissionen särskilt uppmärksam när det gäller frågan om fingerade eller onödiga underkontrakt vars huvudsakliga syfte är att öka de redovisade kostnaderna. Den fastställde i detta syfte regel 2 i informationsblad nr 4 om stödberättigande utgifter, enligt vilken omotiverade underkontrakt som inte tillför något mervärde inte är tillåtna.

| 5.21 | Kontrollerna gällde i allmänhet inte hela projekten. Vid beräkningen av femprocentskravet inkluderade medlemsstaterna i vissa fall projektkostnader som inte hade granskats utifrån ett lämpligt urval (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). För ett program inkluderades projekt som inte hade granskats i beräkningen av hur stor andel som hade granskats, med hänvisning till att en systemgranskning hade utförts och att det systemfel som påträffats vid granskningen av ett enda projekt hade korrigerats för alla berörda projekt. Detta innebar att man rapporterade en överdriven procentandel för vad granskningen omfattade (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). För ett annat program hade kontrollerna omfattat 28 % av de totala utgifterna. Revisionsrättens granskning visade dock att i realiteten hade endast en del av kontrollerna gjorts vid projekten av personer som var oberoende i förhållande till förvaltningsavdelningen och att dessa kontroller främst gällde ett av de tre förvaltningsorganen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.21

Kontrollerna gällde i allmänhet inte hela projekten. Vid beräkningen av femprocentskravet inkluderade medlemsstaterna i vissa fall projektkostnader som inte hade granskats utifrån ett lämpligt urval (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). För ett program inkluderades projekt som inte hade granskats i beräkningen av hur stor andel som hade granskats, med hänvisning till att en systemgranskning hade utförts och att det systemfel som påträffats vid granskningen av ett enda projekt hade korrigerats för alla berörda projekt. Detta innebar att man rapporterade en överdriven procentandel för vad granskningen omfattade (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). För ett annat program hade kontrollerna omfattat 28 % av de totala utgifterna. Revisionsrättens granskning visade dock att i realiteten hade endast en del av kontrollerna gjorts vid projekten av personer som var oberoende i förhållande till förvaltningsavdelningen och att dessa kontroller främst gällde ett av de tre förvaltningsorganen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.21 | Kommissionen prövar revisionsrättens slutsatser mot bakgrund av svaren från myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. Den kommer att beakta resultatet i samband med sina avslutandegranskningar. Enligt uppgifterna i avslutandeutlåtandena översteg i alla tre ERUF-programmen den kontrollerade andelen av de samlade programutgifterna den erforderliga minimiandelen 5 % (7,9 %, 12,8 % respektive 23,9 %). |
| --- | --- |

5.21

Kommissionen prövar revisionsrättens slutsatser mot bakgrund av svaren från myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. Den kommer att beakta resultatet i samband med sina avslutandegranskningar. Enligt uppgifterna i avslutandeutlåtandena översteg i alla tre ERUF-programmen den kontrollerade andelen av de samlade programutgifterna den erforderliga minimiandelen 5 % (7,9 %, 12,8 % respektive 23,9 %).

Vad beträffar det i fotnot 25 nämnda fallet ”Portugal (Madeira), ESF” bör det noteras att de portugisiska myndigheterna i fråga om den andel av de samlade utgifterna som skall kontrolleras iakktog den enligt förordningen erforderliga minimiandelen.

Beträffande programmet för Irland (EUGFJ-Utveckling), se svaret rörande punkt 5.15.

Utlåtanden i samband med de slutliga utgiftsredovisningarna: Medlemsstaternas underskattning av felaktigheterna

| 5.22 | I det urval av betalningar som granskades av revisionsrätten innehöll en del av utgiftsredovisningarna och medföljande utlåtanden från medlemsstaterna vid programmens avslutande – där utgifterna attesteras som lagliga och korrekta – en betydande andel felaktigheter (se punkterna 5.23–5.27). I dessa medlemsstaters utlåtanden vid avslutande uppgavs däremot i allmänhet en minimal mängd felaktigheter (mindre än en procent). Detta beror på de utförda kontrollernas dåliga kvalitet och begränsade omfattning och på att medlemsstaterna för de undersökta fallen inte har försökt dra lämpliga slutsatser av kontrollerna för programmen som helhet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.22

I det urval av betalningar som granskades av revisionsrätten innehöll en del av utgiftsredovisningarna och medföljande utlåtanden från medlemsstaterna vid programmens avslutande – där utgifterna attesteras som lagliga och korrekta – en betydande andel felaktigheter (se punkterna 5.23–5.27). I dessa medlemsstaters utlåtanden vid avslutande uppgavs däremot i allmänhet en minimal mängd felaktigheter (mindre än en procent). Detta beror på de utförda kontrollernas dåliga kvalitet och begränsade omfattning och på att medlemsstaterna för de undersökta fallen inte har försökt dra lämpliga slutsatser av kontrollerna för programmen som helhet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.22 | Kommissionen betonade i sina riktlinjer till medlemsstaterna om artikel 8-utlåtandet att artikel 8-organ skulle yttra sig över kvaliteten på de genomförda kontrollerna, ange den konstaterade andelen fel och påpeka och kvantifiera potentiella systemproblem. Den har när prövningen av artikel 8-utlåtanden har visat på brister i dessa i något av de avseendena begärt att medlemsstaterna skall inkomma med ytterligare uppgifter eller lägga ned kompletterande granskningsarbete, eller föreslagit finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

5.22

Kommissionen betonade i sina riktlinjer till medlemsstaterna om artikel 8-utlåtandet att artikel 8-organ skulle yttra sig över kvaliteten på de genomförda kontrollerna, ange den konstaterade andelen fel och påpeka och kvantifiera potentiella systemproblem. Den har när prövningen av artikel 8-utlåtanden har visat på brister i dessa i något av de avseendena begärt att medlemsstaterna skall inkomma med ytterligare uppgifter eller lägga ned kompletterande granskningsarbete, eller föreslagit finansiella korrigeringar.

Kommissionen kommer i samtliga fall att vidta lämpliga åtgärder så snart den mottagit fullständiga uppgifter från medlemsstaterna och prövat dessa.

Vad beträffar det i fotnot 27 nämnda fallet ”Portugal (Madeira), ESF” lät de portugisiska myndigheterna under programperioden utföra oberoende kontroller rörande hela perioden. De iakttog dessutom i fråga om den andel av de samlade utgifterna som skall kontrolleras den enligt förordningen erforderliga minimiandelen. För övrigt korrigerades de situationer som konstaterats vara onormala, varvid samtliga projekt hos en och samma aktör kontrollerades. Situationer som givit upphov till fel sågs över och beaktades i samband med riskanalysen för de följande kontrollerna.

Revisionsrättens substansgranskning av transaktioner: Betydande antal fel i de slutliga utgiftsredovisningarna

| 5.23 | Sammanlagt 139 projekt från sju program (se punkt 5.14) valdes ut för substansgranskning i medlemsstaterna. Vid granskningen uppdagades att förordningarnas bestämmelser i betydande utsträckning inte efterlevdes; det förekom icke stödberättigande utgifter och projekt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), utgifter utan styrkande handlingar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), felaktig beräkning av gemenskapens stöd (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och andra brister (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.23

Sammanlagt 139 projekt från sju program (se punkt 5.14) valdes ut för substansgranskning i medlemsstaterna. Vid granskningen uppdagades att förordningarnas bestämmelser i betydande utsträckning inte efterlevdes; det förekom icke stödberättigande utgifter och projekt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), utgifter utan styrkande handlingar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), felaktig beräkning av gemenskapens stöd (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och andra brister (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.23 | Kommissionen prövar revisionsrättens slutsatser i de berörda fallen mot bakgrund av svaren från myndigheterna i de berörda medlemsstaterna och av sådana kompletterande uppgifter som vid behov inhämtats. Den kommer att vidta erforderliga åtgärder så snart den har avslutat denna prövning. |
| --- | --- |

5.23

Kommissionen prövar revisionsrättens slutsatser i de berörda fallen mot bakgrund av svaren från myndigheterna i de berörda medlemsstaterna och av sådana kompletterande uppgifter som vid behov inhämtats. Den kommer att vidta erforderliga åtgärder så snart den har avslutat denna prövning.

Kommissionen önskar även åter göra gällande att det när det rör sig om ett kontraktsförhållande inte är nödvändigt att en underleverantör när tjänsterna väl tillhandahållits motiverar sina faktureringar om dessa är förenliga med klausulerna i kontraktet. Under förutsättning att det rör sig om ett underkontrakt/tillhandahållande av tjänster som tillför ett mervärde och att de begärda priserna är marknadspriser, är vinst tillåten och legitim.

| 5.24 | För delprogrammen inom de tre ERUF-program (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) som granskades i medlemsstaterna fann revisionsrätten oriktigheter som visar på alltför stora utbetalningar. |
| --- | --- |

5.24

För delprogrammen inom de tre ERUF-program (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) som granskades i medlemsstaterna fann revisionsrätten oriktigheter som visar på alltför stora utbetalningar.

| 5.24 | Hur stora de överutbetalningar som uppkommit till följd av de felaktigheter som revisionsrätten identifierat är kommer att fastställas i samband med kommissionens uppföljning av fallen, vid vilken de argument som medlemsstaterna framfört kommer att beaktas till fullo. |
| --- | --- |

5.24

Hur stora de överutbetalningar som uppkommit till följd av de felaktigheter som revisionsrätten identifierat är kommer att fastställas i samband med kommissionens uppföljning av fallen, vid vilken de argument som medlemsstaterna framfört kommer att beaktas till fullo.

| 5.25 | För ett av ESF-programmen hade medlemsstaternas oberoende kontroller omfattat ett urval transaktioner från 1998 och 1999 och lett till en justering av de redovisade utgifterna, uträknad genom en extrapolering av kontrollresultaten. Revisionsrätten fann en högre felfrekvens i samma urval (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Skillnaderna beror till stor del på att inkonsekvenser i nationella bestämmelser och vid tillämpningen av dessa behandlas på olika sätt. |
| --- | --- |

5.25

För ett av ESF-programmen hade medlemsstaternas oberoende kontroller omfattat ett urval transaktioner från 1998 och 1999 och lett till en justering av de redovisade utgifterna, uträknad genom en extrapolering av kontrollresultaten. Revisionsrätten fann en högre felfrekvens i samma urval (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Skillnaderna beror till stor del på att inkonsekvenser i nationella bestämmelser och vid tillämpningen av dessa behandlas på olika sätt.

| 5.25 | Utöver kontrollerna av transaktioner från 1998 och 1999 lät de portugisiska myndigheterna under programperioden utföra oberoende kontroller rörande hela perioden. |
| --- | --- |

5.25

Utöver kontrollerna av transaktioner från 1998 och 1999 lät de portugisiska myndigheterna under programperioden utföra oberoende kontroller rörande hela perioden.

| 5.26 | Revisionsrättens granskning av EUGFJ-åtgärderna inom ett program som beviljats stöd från flera fonder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) visade en betydande frekvens av felaktiga utgifter. Granskningen omfattade transaktioner under hela programperioden och visade att det fanns brister i systemet. Ett tecken på dessa brister fanns redan i medlemsstaternas dokumentation för begäran om slutbetalning. |
| --- | --- |

5.26

Revisionsrättens granskning av EUGFJ-åtgärderna inom ett program som beviljats stöd från flera fonder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) visade en betydande frekvens av felaktiga utgifter. Granskningen omfattade transaktioner under hela programperioden och visade att det fanns brister i systemet. Ett tecken på dessa brister fanns redan i medlemsstaternas dokumentation för begäran om slutbetalning.

| 5.26 | Beträffande programmet för Irland (EUGFJ-Utveckling) ansåg kommissionen på grundval av den tillgängliga informationen, särskilt det oberoende organets bekräftelser, att programmet kunde avslutas. Alla de ytterligare uppgifter som revisionsrätten tagit upp efter sin granskning på plats kommer att följas upp på lämpligt vis. |
| --- | --- |

5.26

Beträffande programmet för Irland (EUGFJ-Utveckling) ansåg kommissionen på grundval av den tillgängliga informationen, särskilt det oberoende organets bekräftelser, att programmet kunde avslutas. Alla de ytterligare uppgifter som revisionsrätten tagit upp efter sin granskning på plats kommer att följas upp på lämpligt vis.

| 5.27 | Inte för något av de program som undersökts uppfyllde förvaltnings- och kontrollsystemen samtliga krav i förordning nr 2064/97. Förordningen innehåller inga särskilda krav på löpande förvaltningskontroller; det är också uppenbart att enbart den ytterligare oberoende stickprovsgranskningen av fem procent inte kan kompensera för brister i förvaltningskontrollerna. Resultatet av revisionsrättens granskning av projekten bekräftar att detta påverkar utgifternas laglighet och korrekthet. Den generella felfrekvensen och dess konsekvenser är ungefär densamma som granskningen visat tidigare år. |
| --- | --- |

5.27

Inte för något av de program som undersökts uppfyllde förvaltnings- och kontrollsystemen samtliga krav i förordning nr 2064/97. Förordningen innehåller inga särskilda krav på löpande förvaltningskontroller; det är också uppenbart att enbart den ytterligare oberoende stickprovsgranskningen av fem procent inte kan kompensera för brister i förvaltningskontrollerna. Resultatet av revisionsrättens granskning av projekten bekräftar att detta påverkar utgifternas laglighet och korrekthet. Den generella felfrekvensen och dess konsekvenser är ungefär densamma som granskningen visat tidigare år.

| 5.27 | Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 2064/97 skulle medlemsstaternas system kontrollera huruvida utgifterna var korrekta och stödberättigande. I de nationella förvaltningssystemen fanns det i många fall, trots att detta krav inte anges i förordningen, regler om kontrollförfaranden på förvaltningsnivå. För den innevarande programperioden angav kommissionen detta krav i artikel 4 i förordning (EG) nr 438/2001. |
| --- | --- |

5.27

Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 2064/97 skulle medlemsstaternas system kontrollera huruvida utgifterna var korrekta och stödberättigande. I de nationella förvaltningssystemen fanns det i många fall, trots att detta krav inte anges i förordningen, regler om kontrollförfaranden på förvaltningsnivå. För den innevarande programperioden angav kommissionen detta krav i artikel 4 i förordning (EG) nr 438/2001.

Trots de problem som revisionsrätten identifierat anser kommissionen att den noggranna kontrollen av avslutandehandlingar, dess avslutandegranskningar av ett riskbaserat urval av program och tillämpningen av finansiella korrigeringar vid otillräckliga kontroller eller individuella fel ger en sund bas för erhållandet av skäliga garantier vad beträffar de utgifter som medfinansierats.

Avslutandet av programmen för perioden 1994–1999: Förseningar i medlemsstaterna...

| 5.28 | Den ursprungliga lagstadgade tidsfristen för medlemsstaternas inlämning av begäran om slutbetalning för programmen under perioden 1994–1999 var den 30 juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Medlemsstaterna höll i allmänhet inte denna tidsfrist. I rådets förordning nr 1260/1999 (juni 1999), med allmänna bestämmelser för strukturfonderna, anges att de belopp för programmen under perioden 1994–1999, för vilka ingen begäran om slutbetalning hade inkommit den 31 mars 2003, skulle återtas. Detta slutdatum tolkades som den faktiska sista tidsfristen – därefter skulle anslagen försvinna – men vållade fortfarande problem för medlemsstaterna. För att kunna klara denna tidsfrist lämnade medlemsstaterna i många fall in ofullständiga handlingar. Detta innebar att kommissionen tvingades begära kompletterande uppgifter och försenade handläggningen av ansökningarna. |
| --- | --- |

5.28

Den ursprungliga lagstadgade tidsfristen för medlemsstaternas inlämning av begäran om slutbetalning för programmen under perioden 1994–1999 var den 30 juni 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Medlemsstaterna höll i allmänhet inte denna tidsfrist. I rådets förordning nr 1260/1999 (juni 1999), med allmänna bestämmelser för strukturfonderna, anges att de belopp för programmen under perioden 1994–1999, för vilka ingen begäran om slutbetalning hade inkommit den 31 mars 2003, skulle återtas. Detta slutdatum tolkades som den faktiska sista tidsfristen – därefter skulle anslagen försvinna – men vållade fortfarande problem för medlemsstaterna. För att kunna klara denna tidsfrist lämnade medlemsstaterna i många fall in ofullständiga handlingar. Detta innebar att kommissionen tvingades begära kompletterande uppgifter och försenade handläggningen av ansökningarna.

...och problem för kommissionen vid handläggningen av ärenden...

| 5.29 | Kommissionens process vid avslutande innebär huvudsakligen att kommissionen försäkrar sig om att de utgifter som medlemsstaterna begär ersättning för är berättigade och korrekta. Kommissionen kontrollerar framför allt att utlåtandet enligt artikel 8 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) är korrekt, att slutrapporten är fullständig och att den slutliga utgiftsredovisningen överensstämmer med utgifterna i slutrapporten och utlåtandet enligt artikel 8. Kommissionen skall också kontrollera om alla kända fel har behandlats på ett tillfredsställande sätt (inklusive lämpliga förfaranden för återkrav) när det gäller |
| --- | --- |

5.29

Kommissionens process vid avslutande innebär huvudsakligen att kommissionen försäkrar sig om att de utgifter som medlemsstaterna begär ersättning för är berättigade och korrekta. Kommissionen kontrollerar framför allt att utlåtandet enligt artikel 8 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) är korrekt, att slutrapporten är fullständig och att den slutliga utgiftsredovisningen överensstämmer med utgifterna i slutrapporten och utlåtandet enligt artikel 8. Kommissionen skall också kontrollera om alla kända fel har behandlats på ett tillfredsställande sätt (inklusive lämpliga förfaranden för återkrav) när det gäller

| a) | utlåtandet som bifogas begäran om slutlig utbetalning enligt anvisningarna i artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 (inklusive femprocentskontrollerna), |
| --- | --- |

a)

utlåtandet som bifogas begäran om slutlig utbetalning enligt anvisningarna i artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 (inklusive femprocentskontrollerna),

| b) | felaktigheter som medlemsstaterna rapporterat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) till gemenskapens bedrägeribekämpningsbyrå eller som upptäckts av byrån, |
| --- | --- |

b)

felaktigheter som medlemsstaterna rapporterat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) till gemenskapens bedrägeribekämpningsbyrå eller som upptäckts av byrån,

| c) | granskningar som gjorts av andra nationella organ, av kommissionen eller revisionsrätten. |
| --- | --- |

c)

granskningar som gjorts av andra nationella organ, av kommissionen eller revisionsrätten.

| 5.30 | Beträffande ERUF och de 858 programmen under perioden 1994–1999 krävdes det ytterligare utredningar av kommissionen för 317 (närmare 40 %) av utlåtandena enligt artikel 8. I dessa fall tvingades kommissionen söka mer information eller begära att medlemsstaterna utförde ytterligare granskningar. Fram till den 31 mars 2004 utfördes sådana ytterligare granskningar av 51 program. Kommissionen kan när så är lämpligt föreslå att de utbetalningar som begärts av medlemsstaten minskas eller dras in. Kommissionen hade fram till det datumet redan beslutat om eller föreslagit sådana åtgärder i 127 fall (närmare 15 % av samtliga ERUF–program under perioden 1994–1999). |
| --- | --- |

5.30

Beträffande ERUF och de 858 programmen under perioden 1994–1999 krävdes det ytterligare utredningar av kommissionen för 317 (närmare 40 %) av utlåtandena enligt artikel 8. I dessa fall tvingades kommissionen söka mer information eller begära att medlemsstaterna utförde ytterligare granskningar. Fram till den 31 mars 2004 utfördes sådana ytterligare granskningar av 51 program. Kommissionen kan när så är lämpligt föreslå att de utbetalningar som begärts av medlemsstaten minskas eller dras in. Kommissionen hade fram till det datumet redan beslutat om eller föreslagit sådana åtgärder i 127 fall (närmare 15 % av samtliga ERUF–program under perioden 1994–1999).

| 5.31 | Revisionsrätten undersökte kommissionens handläggning av medlemsstaternas begäran om slutlig utbetalning genom ett stickprov på 77 ärenden av totalt 2 170 som kommissionen mottagit (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.31

Revisionsrätten undersökte kommissionens handläggning av medlemsstaternas begäran om slutlig utbetalning genom ett stickprov på 77 ärenden av totalt 2 170 som kommissionen mottagit (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.32 | I 29 av de 33 ärenden inom ERUF–programmen som revisionsrätten granskade hörde de försenade eller avbrutna utbetalningarna samman med utlåtandena enligt artikel 8. Kommissionen hade upptäckt att utlåtandena innehöll ett antal reservationer som inte hade beaktats i den slutliga utgiftsredovisningen eller i begäran om utbetalning avseende följande: |
| --- | --- |

5.32

I 29 av de 33 ärenden inom ERUF–programmen som revisionsrätten granskade hörde de försenade eller avbrutna utbetalningarna samman med utlåtandena enligt artikel 8. Kommissionen hade upptäckt att utlåtandena innehöll ett antal reservationer som inte hade beaktats i den slutliga utgiftsredovisningen eller i begäran om utbetalning avseende följande:

| a) | Felaktigheter, icke stödberättigande utgifter och andra problem som inte reglerats (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

a)

Felaktigheter, icke stödberättigande utgifter och andra problem som inte reglerats (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| b) | Skillnader mellan de felaktigheter som medlemsstaterna anmält till bedrägeribekämpningsbyrån och de som återgavs i utlåtandet enligt artikel 8 och/eller i den slutliga utgiftsredovisningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

b)

Skillnader mellan de felaktigheter som medlemsstaterna anmält till bedrägeribekämpningsbyrån och de som återgavs i utlåtandet enligt artikel 8 och/eller i den slutliga utgiftsredovisningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| c) | Otillfredsställande genomförande av projekt, framför allt i form av överskridna utgiftstak, problem med anbudsförfaranden, miljökriterier som inte följts och bristande efterlevnad i byggnadsarbeten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

c)

Otillfredsställande genomförande av projekt, framför allt i form av överskridna utgiftstak, problem med anbudsförfaranden, miljökriterier som inte följts och bristande efterlevnad i byggnadsarbeten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| d) | Osäkerhet beträffande de oberoende femprocentskontroller som genomförts eller avsaknad av kontroller hos de slutliga stödmottagarna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Utlåtandena innehöll inte alltid närmare uppgifter om riskanalyserna bakom urvalet av projekt för femprocentskontrollerna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ett av de ärenden som granskades överläts den bekräftelse som kommissionen begärt med avseende på det arbete som utförts av ett oberoende organ – inbegripet huruvida femprocentskontrollerna hade gjorts vid projekten – till den myndighet som förvaltade programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

d)

Osäkerhet beträffande de oberoende femprocentskontroller som genomförts eller avsaknad av kontroller hos de slutliga stödmottagarna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Utlåtandena innehöll inte alltid närmare uppgifter om riskanalyserna bakom urvalet av projekt för femprocentskontrollerna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ett av de ärenden som granskades överläts den bekräftelse som kommissionen begärt med avseende på det arbete som utförts av ett oberoende organ – inbegripet huruvida femprocentskontrollerna hade gjorts vid projekten – till den myndighet som förvaltade programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| e) | Behov av förtydligande av huruvida belopp som skall återkrävas ingår i slutredovisningar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

e)

Behov av förtydligande av huruvida belopp som skall återkrävas ingår i slutredovisningar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.32 | Kommissionen angav i sina i maj 2002 utfärdade riktlinjer till medlemsstaterna om avslutande att reservationer från artikel 8-organets sida skulle kvantifieras och beaktas. I riktlinjerna togs även behandlingen av felaktigheter och genomförandet av urvalskontroller upp. |
| --- | --- |

5.32

Kommissionen angav i sina i maj 2002 utfärdade riktlinjer till medlemsstaterna om avslutande att reservationer från artikel 8-organets sida skulle kvantifieras och beaktas. I riktlinjerna togs även behandlingen av felaktigheter och genomförandet av urvalskontroller upp.

| 5.33 | Vid granskningen av GD Sysselsättning och socialpolitik visade kontrollen av oberoendet för de organ i medlemsstaterna som avger utlåtanden enligt artikel 8 att kommissionens förteckning över dessa organ inte var heltäckande. I ett antal ärenden avbröt kommissionen avslutningsförfarandet och begärde förtydliganden och ytterligare information från medlemsstaten angående oberoendet hos det organ som lämnat utlåtandet enligt artikel 8 eller om innehållet i den slutliga utgiftsredovisningen. I två fall innehöll utlåtandena och slutrapporterna inga uppgifter om vilka kontroller medlemsstaterna gjort under programtiden, men kommissionen begärde inga klarlägganden (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I fem granskade program hade inga femprocentskontroller gjorts vid projekten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I två fall tog det över åtta månader innan kommissionen begärde ytterligare uppgifter från medlemsstaterna  (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.33

Vid granskningen av GD Sysselsättning och socialpolitik visade kontrollen av oberoendet för de organ i medlemsstaterna som avger utlåtanden enligt artikel 8 att kommissionens förteckning över dessa organ inte var heltäckande. I ett antal ärenden avbröt kommissionen avslutningsförfarandet och begärde förtydliganden och ytterligare information från medlemsstaten angående oberoendet hos det organ som lämnat utlåtandet enligt artikel 8 eller om innehållet i den slutliga utgiftsredovisningen. I två fall innehöll utlåtandena och slutrapporterna inga uppgifter om vilka kontroller medlemsstaterna gjort under programtiden, men kommissionen begärde inga klarlägganden (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I fem granskade program hade inga femprocentskontroller gjorts vid projekten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I två fall tog det över åtta månader innan kommissionen begärde ytterligare uppgifter från medlemsstaterna  (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.33 | Vad beträffar förteckningen över oberoende organ hade kommissionen tillgång till kompletterande uppgifter som gjorde det möjligt att bedöma graden av oberoende hos organen. Kontrollen av de berörda organens oberoende blev dessutom föremål för granskningar som gällde genomförandet av förordning (EG) nr 2064/97 och vars resultat beaktas vid analysen av avslutandehandlingarna för perioden 1994–1999. Vad beträffar fotnot 46 hade kontrollen av artikel 8-redovisningen inte inletts vid tidpunkten för revisionsrättens granskning, eftersom de slutrapporter som först analyserades inte hade godtagits för något av programmen. |
| --- | --- |

5.33

Vad beträffar förteckningen över oberoende organ hade kommissionen tillgång till kompletterande uppgifter som gjorde det möjligt att bedöma graden av oberoende hos organen. Kontrollen av de berörda organens oberoende blev dessutom föremål för granskningar som gällde genomförandet av förordning (EG) nr 2064/97 och vars resultat beaktas vid analysen av avslutandehandlingarna för perioden 1994–1999. Vad beträffar fotnot 46 hade kontrollen av artikel 8-redovisningen inte inletts vid tidpunkten för revisionsrättens granskning, eftersom de slutrapporter som först analyserades inte hade godtagits för något av programmen.

Vad beträffar fotnot 47 ber kommissionen att få hänvisa till sitt svar rörande punkt 5.20.

Vad beträffar fotnot 48 förklaras fördröjningen med åtta månader i behandlingen av de berörda ärendena av det samråd som hölls med andra avdelningar i syfte att sörja för en korrekt behandling av felaktigheterna.

| 5.34 | Granskningen av ärenden vid GD Jordbruk visade att de handlingar som medlemsstaterna lämnat in var av varierande kvalitet och – i de ärenden som undersöktes – otillräckliga (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) för att programmen skulle kunna avslutas. Till exempel saknades det information om vilken period kontrollerna omfattade (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), urvalet projekt som skulle kontrolleras gjordes inte med stöd av någon riskanalys (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), det organ som gjorde femprocentskontrollerna var inte tillräckligt oberoende och kontrollerna gjordes inte alltid vid projekten eller gjordes före slutbetalningen till projekten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.34

Granskningen av ärenden vid GD Jordbruk visade att de handlingar som medlemsstaterna lämnat in var av varierande kvalitet och – i de ärenden som undersöktes – otillräckliga (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) för att programmen skulle kunna avslutas. Till exempel saknades det information om vilken period kontrollerna omfattade (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), urvalet projekt som skulle kontrolleras gjordes inte med stöd av någon riskanalys (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), det organ som gjorde femprocentskontrollerna var inte tillräckligt oberoende och kontrollerna gjordes inte alltid vid projekten eller gjordes före slutbetalningen till projekten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.34 | Avslutandeutlåtandena var av varierande kvalitet trots kommissionens riktlinjer om utlåtanden och påminnelserna till medlemsstaterna om att följa riktlinjerna för utarbetandet av utlåtanden. |
| --- | --- |

5.34

Avslutandeutlåtandena var av varierande kvalitet trots kommissionens riktlinjer om utlåtanden och påminnelserna till medlemsstaterna om att följa riktlinjerna för utarbetandet av utlåtanden.

I de fall där Generaldirektoratet för jordbruk ansåg att det förelåg problem som kunde utgöra en risk för EUGFJ-Utveckling riktades framställningar om klargöranden eller kompletterande uppgifter till de berörda medlemsstaterna före avslutandet.

| 5.35 | För fem av de program inom utvecklingssektionen vid EUGFJ som revisionsrätten granskade gjorde aldrig medlemsstaterna någon lämplig bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av de kontrollbrister som uppdagades vid granskningen av systemen eller projekten  (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I en del andra fall innehöll kommissionen betalningarna, men underlät att officiellt meddela medlemsstaten om att förfarandet avbrutits: i två av de granskade programmen begärde inte kommissionen någon information förrän i maj 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.35

För fem av de program inom utvecklingssektionen vid EUGFJ som revisionsrätten granskade gjorde aldrig medlemsstaterna någon lämplig bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av de kontrollbrister som uppdagades vid granskningen av systemen eller projekten  (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I en del andra fall innehöll kommissionen betalningarna, men underlät att officiellt meddela medlemsstaten om att förfarandet avbrutits: i två av de granskade programmen begärde inte kommissionen någon information förrän i maj 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.36 | I fråga om FFU har flertalet program ännu inte avslutats, främst beroende på att det finns avvikelser mellan uppgifterna i fiskeflotteregistret och i de rapporter som utarbetats av medlemsstaterna samt på den tid det tar att undersöka avslutningshandlingarna. I ett av de program revisionsrätten undersökte (med 37,2 % av FFU–bidragen) hade analysen av 17 utlåtanden enligt artikel 8 inte avslutats över ett år efter det att handlingarna hade mottagits (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Granskningen uppdagade följande brister i medlemsstaternas oberoende kontroller: |
| --- | --- |

5.36

I fråga om FFU har flertalet program ännu inte avslutats, främst beroende på att det finns avvikelser mellan uppgifterna i fiskeflotteregistret och i de rapporter som utarbetats av medlemsstaterna samt på den tid det tar att undersöka avslutningshandlingarna. I ett av de program revisionsrätten undersökte (med 37,2 % av FFU–bidragen) hade analysen av 17 utlåtanden enligt artikel 8 inte avslutats över ett år efter det att handlingarna hade mottagits (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Granskningen uppdagade följande brister i medlemsstaternas oberoende kontroller:

| — | Det fanns inte tillräckligt mycket information för en bedömning av huruvida urvalet av projekt gjorts enligt kraven (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

—

Det fanns inte tillräckligt mycket information för en bedömning av huruvida urvalet av projekt gjorts enligt kraven (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| — | Förvaltningskontroller hade inräknats som oberoende femprocentskontroller  (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

—

Förvaltningskontroller hade inräknats som oberoende femprocentskontroller  (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.36 | FFU medverkar till uppnåendet av målen för den gemensamma fiskeripolitiken, vilket bl.a. innebär att de fleråriga utvecklingsprogrammen för fiskeflottan (FUP) måste beaktas. Det är följaktligen väsentligt att kontrollera att stödet har beviljats i enlighet med dessa mål. |
| --- | --- |

5.36

FFU medverkar till uppnåendet av målen för den gemensamma fiskeripolitiken, vilket bl.a. innebär att de fleråriga utvecklingsprogrammen för fiskeflottan (FUP) måste beaktas. Det är följaktligen väsentligt att kontrollera att stödet har beviljats i enlighet med dessa mål.

Generaldirektoratet för fiske beslutade att utföra kontroller på plats före det finansiella avslutandet av programmen. Efter kontrollerna begärde generaldirektoratet att berörda myndigheter skulle inkomma med kompletterande uppgifter eller utföra ytterligare kontroller.

Kommissionen begärde i syfte att fordringarna i förordning (EG) nr 2064/97 skulle uppfyllas att medlemsstaterna skulle vidga urvalet och granska fler projekt.

Kommissionen anser att de kontroller som utförts uppfyller fordringarna i artikel 3 i förordning (EG) nr 2064/97.

| 5.37 | Kommissionens handläggning försvåras på grund av att den dokumentation som inlämnas av medlemsstaterna är av varierande kvalitet och det blir därför nödvändigt med ytterligare förfrågningar. Detta ökar risken för att slutredovisningarna innehåller icke stödberättigande utgifter. |
| --- | --- |

5.37

Kommissionens handläggning försvåras på grund av att den dokumentation som inlämnas av medlemsstaterna är av varierande kvalitet och det blir därför nödvändigt med ytterligare förfrågningar. Detta ökar risken för att slutredovisningarna innehåller icke stödberättigande utgifter.

| 5.37 | Kommissionen gav inte sitt godkännande till slutbetalningar förrän den hade fått rimliga garantier för att de utgifter som det begärdes ersättning för (minus sådana avdrag och finansiella korrigeringar som gjorts som ett resultat av de noggranna kontrollerna av avslutandehandlingarna och till följd av de framställningar som gjorts om ytterligare utredningar och granskningsarbete) var korrekta och stödberättigande. Vid kontrollerna beaktades granskningarna av efterlevnaden av förordning (EG) nr 2064/97 och tidigare projektgranskningsarbete. Kommissionen vidtog på så vis de erforderliga åtgärderna för att ta itu med bristerna i de ursprungliga avslutandehandlingarna, vilket visas av antalet fall där den fördröjde betalningarna tills de problem som konstaterats i samband med kontrollerna av handlingarna hade lösts. Risken för att felaktiga utgifter medfinansieras nedbringas ytterligare tack vare avslutandegranskningarna på plats, vilka funnits med i kommissionens årliga granskningsplaner sedan 2002. |
| --- | --- |

5.37

Kommissionen gav inte sitt godkännande till slutbetalningar förrän den hade fått rimliga garantier för att de utgifter som det begärdes ersättning för (minus sådana avdrag och finansiella korrigeringar som gjorts som ett resultat av de noggranna kontrollerna av avslutandehandlingarna och till följd av de framställningar som gjorts om ytterligare utredningar och granskningsarbete) var korrekta och stödberättigande. Vid kontrollerna beaktades granskningarna av efterlevnaden av förordning (EG) nr 2064/97 och tidigare projektgranskningsarbete. Kommissionen vidtog på så vis de erforderliga åtgärderna för att ta itu med bristerna i de ursprungliga avslutandehandlingarna, vilket visas av antalet fall där den fördröjde betalningarna tills de problem som konstaterats i samband med kontrollerna av handlingarna hade lösts. Risken för att felaktiga utgifter medfinansieras nedbringas ytterligare tack vare avslutandegranskningarna på plats, vilka funnits med i kommissionens årliga granskningsplaner sedan 2002.

...har försenat avslutandet av programperioden 1994–1999

| 5.38 | Tabell 5.1
  visar de program inom varje strukturfond som hade avslutats den 31 december 2003 respektive den 31 mars 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Tabellen visar att mindre än 10 % programmen hade avslutats före 2003. Kommissionen hade ursprungligen planerat att avsluta huvuddelen av resterande program under 2003, men enbart 331 av 1 090 huvudprogram och 251 av 1 080 program under gemenskapsinitiativen hade avslutats vid 2003 års utgång. |
| --- | --- |

5.38

Tabell 5.1
  visar de program inom varje strukturfond som hade avslutats den 31 december 2003 respektive den 31 mars 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Tabellen visar att mindre än 10 % programmen hade avslutats före 2003. Kommissionen hade ursprungligen planerat att avsluta huvuddelen av resterande program under 2003, men enbart 331 av 1 090 huvudprogram och 251 av 1 080 program under gemenskapsinitiativen hade avslutats vid 2003 års utgång.

| 5.38 | Anledningen till att kommissionen inte kunde uppfylla sitt ursprungliga mål var att de flesta framställningarna från medlemsstaterna om slutbetalning mottogs kort före utgången av tidsfristen den 31 mars 2003. På grund av att avslutandehandlingarna var av varierande kvalitet var det i många fall nödvändigt att företa kompletterande utredningar innan framställningarna kunde behandlas. |
| --- | --- |

5.38

Anledningen till att kommissionen inte kunde uppfylla sitt ursprungliga mål var att de flesta framställningarna från medlemsstaterna om slutbetalning mottogs kort före utgången av tidsfristen den 31 mars 2003. På grund av att avslutandehandlingarna var av varierande kvalitet var det i många fall nödvändigt att företa kompletterande utredningar innan framställningarna kunde behandlas.

Tabell 5.1 a – Strukturåtgärder: Program inom Europeiska regionala utvecklingsfonden 1994–1999 som avslutats den 31 december 2003 och den 31 mars 2004

| Budgetområde (59) | Totalt | Avslutade före 2003 | Antal ansökningar om avslutande som inkommit den 31 mars 2003 | Avslutade under 2003 | Avslutade den 31 mars 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal program | Gemenskapsbidrag som planerats (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) |
| Mål 1 | 181 | 57 571 255 951 | 5 | 1 630 221 560 | 181 | 39 | 10 590 871 154 | 48 | 13 655 869 930 |
| Mål 2 1994-1996 | 84 | 5 165 903 927 | 62 | 2 963 694 368 | 84 | 8 | 540 680 214 | 77 | 3 917 833 116 |
| Mål 2 1997-1999 | 73 | 7 157 716 211 | 0 | 0 | 73 | 13 | 841 930 911 | 24 | 1 706 724 903 |
| Mål 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 b) | 84 | 3 302 548 791 | 0 | 0 | 84 | 25 | 1 050 903 786 | 37 | 1 485 522 350 |
| Mål 6 | 2 | 355 453 472 | 0 | 0 | 2 | 1 | 149 180 357 | 1 | 149 180 357 |
| Gemenskapsinitiativ | 520 | 9 223 064 769 | 38 | 245 322 179 | 520 | 103 | 932 468 362 | 184 | 1 446 640 578 |
| Totalt | 944 | 82 775 943 121 | 105 | 4 839 238 107 | 944 | 189 | 14 106 034 784 | 371 | 22 361 771 234 |

Budgetområde (59)

Totalt

Avslutade före 2003

Antal ansökningar om avslutande som inkommit den 31 mars 2003

Avslutade under 2003

Avslutade den 31 mars 2004

Antal program

Gemenskapsbidrag som planerats (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Mål 1

181

57 571 255 951

5

1 630 221 560

181

39

10 590 871 154

48

13 655 869 930

Mål 2 1994-1996

84

5 165 903 927

62

2 963 694 368

84

8

540 680 214

77

3 917 833 116

Mål 2 1997-1999

73

7 157 716 211

0

0

73

13

841 930 911

24

1 706 724 903

Mål 3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 a)

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 b)

84

3 302 548 791

0

0

84

25

1 050 903 786

37

1 485 522 350

Mål 6

2

355 453 472

0

0

2

1

149 180 357

1

149 180 357

Gemenskapsinitiativ

520

9 223 064 769

38

245 322 179

520

103

932 468 362

184

1 446 640 578

Totalt

944

82 775 943 121

105

4 839 238 107

944

189

14 106 034 784

371

22 361 771 234

Tabell 5.1 b – Strukturåtgärder: Program inom Europeiska socialfonden 1994–1999 som avslutats den 31 december 2003 och 31 mars 2004

| Budgetområde (60) | Totalt | Avslutade före 2003 | Antal ansökningar om avslutande som inkommit den 31 mars 2003 | Avslutade under 2003 | Avslutade den 31 mars 2004 (61) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal program | Gemenskapsbidrag som planerats (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) |
| Mål 1 | 102 | 22 806 888 948 | 0 | 0 | 102 | 20 | 4 263 436 869 | 20 | 4 263 436 869 |
| Mål 2 1994-1996 | 82 | 1 597 251 132 | 70 | 1 225 350 076 | 82 | 0 | 0 | 70 | 1 225 350 076 |
| Mål 2 1997-1999 | 72 | 2 112 708 834 | 1 | 6 262 842 | 72 | 9 | 103 030 011 | 10 | 109 292 853 |
| Mål 3 | 56 | 13 221 222 835 | 1 | 53 748 169 | 56 | 9 | 748 564 221 | 10 | 802 312 390 |
| Mål 4 | 16 | 2 614 128 525 | 0 | 0 | 16 | 3 | 121 340 718 | 3 | 121 340 718 |
| Mål 5 a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 b) | 83 | 1 057 483 760 | 0 | 0 | 83 | 5 | 51 049 826 | 5 | 51 049 826 |
| Mål 6 | 2 | 177 902 801 | 0 | 0 | 2 | 1 | 104 798 749 | 1 | 104 798 749 |
| Gemenskapsinitiativ | 373 | 4 664 895 421 | 2 | 41 705 618 | 373 | 66 | 526 991 851 | 119 | 733 794 136 |
| Totalt | 786 | 48 252 482 256 | 74 | 1 327 066 705 | 786 | 113 | 5 919 212 245 | 238 | 7 411 375 617 |

Budgetområde (60)

Totalt

Avslutade före 2003

Antal ansökningar om avslutande som inkommit den 31 mars 2003

Avslutade under 2003

Avslutade den 31 mars 2004 (61)

Antal program

Gemenskapsbidrag som planerats (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Mål 1

102

22 806 888 948

0

0

102

20

4 263 436 869

20

4 263 436 869

Mål 2 1994-1996

82

1 597 251 132

70

1 225 350 076

82

0

0

70

1 225 350 076

Mål 2 1997-1999

72

2 112 708 834

1

6 262 842

72

9

103 030 011

10

109 292 853

Mål 3

56

13 221 222 835

1

53 748 169

56

9

748 564 221

10

802 312 390

Mål 4

16

2 614 128 525

0

0

16

3

121 340 718

3

121 340 718

Mål 5 a)

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 b)

83

1 057 483 760

0

0

83

5

51 049 826

5

51 049 826

Mål 6

2

177 902 801

0

0

2

1

104 798 749

1

104 798 749

Gemenskapsinitiativ

373

4 664 895 421

2

41 705 618

373

66

526 991 851

119

733 794 136

Totalt

786

48 252 482 256

74

1 327 066 705

786

113

5 919 212 245

238

7 411 375 617

Tabell 5.1 c – Strukturåtgärder: Program inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket 1994–1999 som avslutats den 31 december 2003 och den 31 mars 2004

| Budgetområde (62) | Totalt | Avslutade före 2003 | Antal ansökningar om avslutande som inkommit den 31 mars 2003 | Avslutade under 2003 | Avslutade den 31 mars 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal program | Gemenskapsbidrag som planerats (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) |
| Mål 1 | 69 | 14 301 716 000 | 0 | 0 | 69 | 4 | 565 075 313 | 6 | 667 787 313 |
| Mål 2 1994-1996 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 2 1997-1999 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 a) | 66 | 5 544 906 000 | 8 | 17 989 829 | 66 | 22 | 403 297 357 | 31 | 481 336 186 |
| Mål 5 b) | 84 | 3 163 701 000 | 0 | 0 | 84 | 21 | 693 559 284 | 30 | 856 877 069 |
| Mål 6 | 2 | 288 794 000 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Gemenskapsinitiativ | 167 | 1 156 618 000 | 2 | 6 659 147 | 167 | 36 | 126 223 742 | 45 | 161 625 841 |
| Totalt | 388 | 24 455 735 000 | 10 | 24 648 976 | 388 | 83 | 1 788 155 696 | 112 | 2 167 626 409 |

Budgetområde (62)

Totalt

Avslutade före 2003

Antal ansökningar om avslutande som inkommit den 31 mars 2003

Avslutade under 2003

Avslutade den 31 mars 2004

Antal program

Gemenskapsbidrag som planerats (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Mål 1

69

14 301 716 000

0

0

69

4

565 075 313

6

667 787 313

Mål 2 1994-1996

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 2 1997-1999

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 a)

66

5 544 906 000

8

17 989 829

66

22

403 297 357

31

481 336 186

Mål 5 b)

84

3 163 701 000

0

0

84

21

693 559 284

30

856 877 069

Mål 6

2

288 794 000

0

0

2

0

0

0

0

Gemenskapsinitiativ

167

1 156 618 000

2

6 659 147

167

36

126 223 742

45

161 625 841

Totalt

388

24 455 735 000

10

24 648 976

388

83

1 788 155 696

112

2 167 626 409

Tabell 5.1 d – Strukturåtgärder: Program inom Fonden för fiskets utveckling 1994–1999 som avslutats den 31 december 2003 och den 31 mars 2004

| Budgetområde (63) | Totalt | Avslutade före 2003 | Antal ansökningar om avslutande som inkommit den 31 mars 2003 | Avslutade under 2003 | Avslutade den 31 mars 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal program | Gemenskapsbidrag som planerats (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) | Antal program | Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro) |
| Mål 1 | 18 | 1 797 039 031 | 0 | 0 | 18 | 1 | 32 744 | 1 | 32 744 |
| Mål 2 1994-1996 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 2 1997-1999 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 a) | 12 | 850 431 000 | 1 | 2 060 003 | 12 | 1 | 21 655 834 | 2 | 23 715 837 |
| Mål 5 b) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 6 | 2 | 8 260 000 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 |
| Gemenskapsinitiativ | 20 | 127 103 242 | 0 | 0 | 20 | 4 | 2 245 131 | 6 | 13 212 790 |
| Totalt | 52 | 2 782 833 273 | 1 | 2 060 003 | 52 | 7 | 27 457 156 | 10 | 40 484 818 |

Budgetområde (63)

Totalt

Avslutade före 2003

Antal ansökningar om avslutande som inkommit den 31 mars 2003

Avslutade under 2003

Avslutade den 31 mars 2004

Antal program

Gemenskapsbidrag som planerats (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Antal program

Summa utbetalt gemenskapsbidrag (euro)

Mål 1

18

1 797 039 031

0

0

18

1

32 744

1

32 744

Mål 2 1994-1996

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 2 1997-1999

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 a)

12

850 431 000

1

2 060 003

12

1

21 655 834

2

23 715 837

Mål 5 b)

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 6

2

8 260 000

0

0

2

1

3 523 447

1

3 523 447

Gemenskapsinitiativ

20

127 103 242

0

0

20

4

2 245 131

6

13 212 790

Totalt

52

2 782 833 273

1

2 060 003

52

7

27 457 156

10

40 484 818

| 5.39 | Siffrorna för mål 2 omfattar 15 program för perioden 1994 till 1996, med utestående åtaganden på 35,15 miljoner euro, som ännu inte hade avslutats den 31 december 2003, fem år efter det att programtiden löpt ut. |
| --- | --- |

5.39

Siffrorna för mål 2 omfattar 15 program för perioden 1994 till 1996, med utestående åtaganden på 35,15 miljoner euro, som ännu inte hade avslutats den 31 december 2003, fem år efter det att programtiden löpt ut.

| 5.39 | De flesta medlemsstaterna överskred tidsfristen (30 juni 1999) för ingivandet av framställningarna om slutbebetalning. |
| --- | --- |

5.39

De flesta medlemsstaterna överskred tidsfristen (30 juni 1999) för ingivandet av framställningarna om slutbebetalning.

Kommissionen gör endast i begränsad omfattning granskningar vid programmens avslutande

| 5.40 | Såsom redan angetts i årsrapporten för 2002 (punkt 5.21) granskar kommissionen i de flesta fall de underliggande utgifterna först efter det att slutbetalningarna har gjorts. GD Regionalpolitik hade efterhandsgranskat 17 program i slutet av 2003. GD Sysselsättning och socialpolitik har skjutit fram flertalet efterhandsgranskningar till 2005. GD Jordbruk började inte sina efterhandsgranskningar förrän i mitten av 2004. GD Fiske har valt att utföra granskningar (det har gjorts 15 stycken) – även av enskilda projekt – innan programmen avslutas som en del av analysen av den avslutande dokumentationen. Antalet felaktigheter som påträffats vid såväl revisionsrättens som kommissionens granskningar belyser vikten av djupgående kontroller i medlemsstaterna av redovisningarna vid programmens avslutande. I samtliga fall bör resultatet av dessa kontroller utvidgas till hela det granskade programmet. |
| --- | --- |

5.40

Såsom redan angetts i årsrapporten för 2002 (punkt 5.21) granskar kommissionen i de flesta fall de underliggande utgifterna först efter det att slutbetalningarna har gjorts. GD Regionalpolitik hade efterhandsgranskat 17 program i slutet av 2003. GD Sysselsättning och socialpolitik har skjutit fram flertalet efterhandsgranskningar till 2005. GD Jordbruk började inte sina efterhandsgranskningar förrän i mitten av 2004. GD Fiske har valt att utföra granskningar (det har gjorts 15 stycken) – även av enskilda projekt – innan programmen avslutas som en del av analysen av den avslutande dokumentationen. Antalet felaktigheter som påträffats vid såväl revisionsrättens som kommissionens granskningar belyser vikten av djupgående kontroller i medlemsstaterna av redovisningarna vid programmens avslutande. I samtliga fall bör resultatet av dessa kontroller utvidgas till hela det granskade programmet.

| 5.40 | Omfattningen av avslutandegranskningarna under 2003 utgör en återspegling av hur varje generaldirektorat med hänsyn till sina övriga granskningsprioriteter (i fråga om strukturfondsprogrammen för perioden 2000–2006, sammanhållningsfonden och systemen för stöd inför anslutningen av nya medlemsstater) fördelade sina granskningsresurser. Kommissionen anser att den tredelade strategi som den följt (förhandsgranskningar av efterlevnad, skrivbordskontroller av avslutandehandlingar och avslutandegranskningar) nedbringar risken för felaktiga betalningar i samband med avslutande, trots otillräcklig kontroll från medlemsstaternas sida i vissa fall. Den tillämpar finansiella korrigeringar i större skala när systemfel har fastställts. |
| --- | --- |

5.40

Omfattningen av avslutandegranskningarna under 2003 utgör en återspegling av hur varje generaldirektorat med hänsyn till sina övriga granskningsprioriteter (i fråga om strukturfondsprogrammen för perioden 2000–2006, sammanhållningsfonden och systemen för stöd inför anslutningen av nya medlemsstater) fördelade sina granskningsresurser. Kommissionen anser att den tredelade strategi som den följt (förhandsgranskningar av efterlevnad, skrivbordskontroller av avslutandehandlingar och avslutandegranskningar) nedbringar risken för felaktiga betalningar i samband med avslutande, trots otillräcklig kontroll från medlemsstaternas sida i vissa fall. Den tillämpar finansiella korrigeringar i större skala när systemfel har fastställts.

Förvaltningen av programperioden 2000–2006

Ytterligare krav på finansiell kontroll har införts i lagstiftningen

| 5.41 | I kommissionens förordningar (EG) nr 438/2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och 448/2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) fastställs detaljerade bestämmelser för genomförandet av rådets förordning nr 1260/1999 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och anges vilka förvaltnings– och kontrollsystem som krävs för strukturfondsprogrammen under perioden 2000–2006. Förordningarna bygger på samma principer som förordning nr 2064/97. I förordningarna vidareutvecklas kontrollramarna och specificeras ytterligare krav, framför allt följande: |
| --- | --- |

5.41

I kommissionens förordningar (EG) nr 438/2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och 448/2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) fastställs detaljerade bestämmelser för genomförandet av rådets förordning nr 1260/1999 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och anges vilka förvaltnings– och kontrollsystem som krävs för strukturfondsprogrammen under perioden 2000–2006. Förordningarna bygger på samma principer som förordning nr 2064/97. I förordningarna vidareutvecklas kontrollramarna och specificeras ytterligare krav, framför allt följande:

| a) | De delar av förvaltnings– och kontrollsystemen som måste inrättas, framför allt för |
| --- | --- |

a)

De delar av förvaltnings– och kontrollsystemen som måste inrättas, framför allt för

| i) | definition av, tilldelning av och åtskillnad mellan funktioner, och |
| --- | --- |

i)

definition av, tilldelning av och åtskillnad mellan funktioner, och

| ii) | åtskillnaden mellan kontroller som görs under programmens genomförande (”löpande förvaltningskontroller”) och den stickprovsgranskning som görs för att kontrollera systemens ändamålsenlighet och utgiftsredovisningarnas riktighet (”oberoende femprocentskontroller”). |
| --- | --- |

ii)

åtskillnaden mellan kontroller som görs under programmens genomförande (”löpande förvaltningskontroller”) och den stickprovsgranskning som görs för att kontrollera systemens ändamålsenlighet och utgiftsredovisningarnas riktighet (”oberoende femprocentskontroller”).

| b) | Till redovisningar av löpande och slutliga utgifter måste bifogas ett intyg som utarbetats av en person eller avdelning som är oberoende i förhållande till de avdelningar som godkänner ansökningar om utbetalning. |
| --- | --- |

b)

Till redovisningar av löpande och slutliga utgifter måste bifogas ett intyg som utarbetats av en person eller avdelning som är oberoende i förhållande till de avdelningar som godkänner ansökningar om utbetalning.

| c) | Medlemsstaterna skall vid programmets avslutande tillhandahålla ett intyg som utarbetats av en annan person eller avdelning än den förvaltande instansen och som innehåller uppgifter om de kontroller som gjorts under programmets gång och om att utgifterna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna skall vid programmets avslutande tillhandahålla ett intyg som utarbetats av en annan person eller avdelning än den förvaltande instansen och som innehåller uppgifter om de kontroller som gjorts under programmets gång och om att utgifterna är lagliga och korrekta.

| d) | Det är i första hand medlemsstaternas ansvar att göra eventuella finansiella justeringar. |
| --- | --- |

d)

Det är i första hand medlemsstaternas ansvar att göra eventuella finansiella justeringar.

Kommissionens övervakning av medlemsstaternas system: Begränsad säkerhet om att utgifterna är lagliga och korrekta

| 5.42 | Under 2003 fortsatte GD Regionalpolitik att kontrollera förvaltnings– och kontrollsystemen. Bedömningen av förvaltnings– och kontrollsystemen har avslutats för flertalet medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I slutet av 2002 hade generaldirektoratet granskat ERUF–systemen i alla medlemsstater. Under 2003 gjordes besök i sju medlemsstater angående ERUF och i samtliga fyra medlemsstater som får stöd från sammanhållningsfonden, men eftersom det kan finnas olika system för olika program har granskningen varit av begränsad omfattning. Kontrollerna av ERUF omfattade sällan granskning av projekt. |
| --- | --- |

5.42

Under 2003 fortsatte GD Regionalpolitik att kontrollera förvaltnings– och kontrollsystemen. Bedömningen av förvaltnings– och kontrollsystemen har avslutats för flertalet medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I slutet av 2002 hade generaldirektoratet granskat ERUF–systemen i alla medlemsstater. Under 2003 gjordes besök i sju medlemsstater angående ERUF och i samtliga fyra medlemsstater som får stöd från sammanhållningsfonden, men eftersom det kan finnas olika system för olika program har granskningen varit av begränsad omfattning. Kontrollerna av ERUF omfattade sällan granskning av projekt.

| 5.42 | Vissa medlemsstater har system med gemensamma komponenter som kan tillämpas i fråga om ett stort antal program, medan systemen i andra medlemsstater är rätt olika för olika program. I siffrorna över program som granskats på plats underskattas, med tanke på de överlappningar som finns mellan programmen, den andel av systemen som kontrollerats av kommissionen. Under den första fasen av de ERUF-systemgranskningar som utfördes under 2001–2003 var det inte möjligt att utföra tester rörande projekt, eftersom det inte hade uppkommit mycket utgifter. Under den andra systemgranskningsutredningen, som inleds under andra halvåret 2004, kommer sådana tester att utföras. Vid utgången av 2003 hade Generaldirektoratet för regionalpolitik granskat 27 % av de program som berörde ERUF. År 2003 utförde generaldirektoratet sammanlagt tio granskningar av de förvaltningssystem som hade med sammanhållningsfonden att göra och sex granskningar rörande projekt. |
| --- | --- |

5.42

Vissa medlemsstater har system med gemensamma komponenter som kan tillämpas i fråga om ett stort antal program, medan systemen i andra medlemsstater är rätt olika för olika program. I siffrorna över program som granskats på plats underskattas, med tanke på de överlappningar som finns mellan programmen, den andel av systemen som kontrollerats av kommissionen. Under den första fasen av de ERUF-systemgranskningar som utfördes under 2001–2003 var det inte möjligt att utföra tester rörande projekt, eftersom det inte hade uppkommit mycket utgifter. Under den andra systemgranskningsutredningen, som inleds under andra halvåret 2004, kommer sådana tester att utföras. Vid utgången av 2003 hade Generaldirektoratet för regionalpolitik granskat 27 % av de program som berörde ERUF. År 2003 utförde generaldirektoratet sammanlagt tio granskningar av de förvaltningssystem som hade med sammanhållningsfonden att göra och sex granskningar rörande projekt.

| 5.43 | De granskningar av medlemsstaternas system som gjorts av DG Sysselsättning och socialpolitik omfattade vid 2003 års utgång 46 % av det totala budgeterade beloppet för ESF för perioden 2000–2006. Detta har medfört att generaldirektören lämnat en reservation som innebär att ingen försäkran lämnas beträffande den gemensamma förvaltningen av ESF, eftersom granskningens omfattning är otillräcklig och eftersom brister upptäcktes i en del av de system som granskades i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.43

De granskningar av medlemsstaternas system som gjorts av DG Sysselsättning och socialpolitik omfattade vid 2003 års utgång 46 % av det totala budgeterade beloppet för ESF för perioden 2000–2006. Detta har medfört att generaldirektören lämnat en reservation som innebär att ingen försäkran lämnas beträffande den gemensamma förvaltningen av ESF, eftersom granskningens omfattning är otillräcklig och eftersom brister upptäcktes i en del av de system som granskades i medlemsstaterna.

| 5.43 | Samtliga medlemsstater och ett brett urval av de olika system som inrättats i dessa kunde täckas i och med att granskningen omfattade systemen för hanteringen av 46 % av det totala budgeterade beloppet för programperioden 2000–2006. |
| --- | --- |

5.43

Samtliga medlemsstater och ett brett urval av de olika system som inrättats i dessa kunde täckas i och med att granskningen omfattade systemen för hanteringen av 46 % av det totala budgeterade beloppet för programperioden 2000–2006.

Syftet med granskningsstrategin för perioden 2000–2006, som grundar sig på metoden med integrerad granskning (single audit approach), bl.a. genom ömsesidigt utbyte av granskningsresultat (se svaret rörande punkt 5.68), är att det mot slutet av 2004 skall finnas rimliga garantier rörande ett betydande antal förvaltnings- och kontrollsystem. Målet är att granskningen skall täcka systemen för hanteringen av ungefär 70 % av det totala budgeterade ESF-beloppet för programperioden 2000–2006 för (de 15) medlemsstaterna.

Den reservation som lämnades rör den gemensamma förvaltningen av ESF (systemen på nationell, regional eller lokal nivå). Det kontrollsystem som Generaldirektoratet för sysselsättning och socialpolitik inrättat har fungerat väl och har på ett effektivt sätt upptäckt system med allvarliga brister.

| 5.44 | Vad gäller utvecklingssektionen vid EUGFJ har GD Jordbruk undersökt förvaltnings– och kontrollsystemen för alla 141 program och granskat 38 program. Generaldirektoratet har avslutat sin bedömning av systemen för 25 program. Det försöker få ytterligare förklaringar beträffande resterande 116 program. I slutet av 2003 hade bedömningen av förvaltnings– och kontrollsystemen avslutats för program motsvarande 7 % av det totala budgeterade beloppet för 2000–2006. |
| --- | --- |

5.44

Vad gäller utvecklingssektionen vid EUGFJ har GD Jordbruk undersökt förvaltnings– och kontrollsystemen för alla 141 program och granskat 38 program. Generaldirektoratet har avslutat sin bedömning av systemen för 25 program. Det försöker få ytterligare förklaringar beträffande resterande 116 program. I slutet av 2003 hade bedömningen av förvaltnings– och kontrollsystemen avslutats för program motsvarande 7 % av det totala budgeterade beloppet för 2000–2006.

| 5.45 | När det gäller FFU, har GD Regionalpolitik (för program som får stöd från flera fonder) och GD Fiske undersökt förvaltnings– och kontrollsystemen för samtliga 50 program. GD Fiske har granskat de 16 program (i 13 medlemsstater) som de har huvudansvaret för. I slutet av mars 2004 hade kommissionen avslutat sin bedömning av förvaltnings– och kontrollsystemen för program motsvarande 24 % av det totala budgeterade beloppet för 2000–2006. |
| --- | --- |

5.45

När det gäller FFU, har GD Regionalpolitik (för program som får stöd från flera fonder) och GD Fiske undersökt förvaltnings– och kontrollsystemen för samtliga 50 program. GD Fiske har granskat de 16 program (i 13 medlemsstater) som de har huvudansvaret för. I slutet av mars 2004 hade kommissionen avslutat sin bedömning av förvaltnings– och kontrollsystemen för program motsvarande 24 % av det totala budgeterade beloppet för 2000–2006.

| 5.46 | Även om ramarna för den finansiella kontrollen har stärkts sedan föregående programperiod utgör dessa brister i kommissionens försäkran om medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystems tillförlitlighet – och därmed även utgiftsredovisningarnas tillförlitlighet och de medfinansierade utgifternas laglighet och korrekthet – fortfarande ett problem. |
| --- | --- |

5.46

Även om ramarna för den finansiella kontrollen har stärkts sedan föregående programperiod utgör dessa brister i kommissionens försäkran om medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystems tillförlitlighet – och därmed även utgiftsredovisningarnas tillförlitlighet och de medfinansierade utgifternas laglighet och korrekthet – fortfarande ett problem.

| 5.46 | Kommissionen fortsätter – genom att bistå medlemsstaterna med riktlinjer och sprida idéer om god praxis samt genom sitt granskningsarbete och genom att där så krävs företa finansiella korrigeringar – att lägga ned arbete i syfte att den i än högre grad skall kunna försäkra sig om att medlemsstaternas system är tillförlitliga och därmed om att de utgifter som redovisats är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.46

Kommissionen fortsätter – genom att bistå medlemsstaterna med riktlinjer och sprida idéer om god praxis samt genom sitt granskningsarbete och genom att där så krävs företa finansiella korrigeringar – att lägga ned arbete i syfte att den i än högre grad skall kunna försäkra sig om att medlemsstaternas system är tillförlitliga och därmed om att de utgifter som redovisats är lagliga och korrekta.

Medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystem: Fortsatt bristande efterlevnad av lagstadgade krav under innevarande programperiod

| 5.47 | I likhet med den granskning som utfördes för föregående programperiod (se punkt 5.14 ovan) har revisionsrätten undersökt hur förvaltnings– och kontrollsystemen i medlemsstaterna fungerade med hjälp av stickprov på elva utbetalningar som gjorts av kommissionen på grundval av redovisningar av löpande utgifter från medlemsstaterna (i Belgien (2), Tyskland, Grekland, Spanien (3), Italien (2), Nederländerna och Förenade kungariket) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I
  bilaga 1
  finns en översikt över resultaten av revisionsrättens genomgång. |
| --- | --- |

5.47

I likhet med den granskning som utfördes för föregående programperiod (se punkt 5.14 ovan) har revisionsrätten undersökt hur förvaltnings– och kontrollsystemen i medlemsstaterna fungerade med hjälp av stickprov på elva utbetalningar som gjorts av kommissionen på grundval av redovisningar av löpande utgifter från medlemsstaterna (i Belgien (2), Tyskland, Grekland, Spanien (3), Italien (2), Nederländerna och Förenade kungariket) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I
  bilaga 1
  finns en översikt över resultaten av revisionsrättens genomgång.

| 5.47 | Kommissionen prövar revisionsrättens slutsatser mot bakgrund av svaren från de berörda medlemsstaterna. Den kommer att utfärda sådana rekommendationer som behövs för att förbättra systemen. |
| --- | --- |

5.47

Kommissionen prövar revisionsrättens slutsatser mot bakgrund av svaren från de berörda medlemsstaterna. Den kommer att utfärda sådana rekommendationer som behövs för att förbättra systemen.

Otydlig definition av, fördelning av och åtskillnad mellan funktioner

| 5.48 | I flera fall konstaterade revisionsrätten att det inte gjordes någon åtskillnad mellan olika funktioner. |
| --- | --- |

5.48

I flera fall konstaterade revisionsrätten att det inte gjordes någon åtskillnad mellan olika funktioner.

| — | Vid ett program hade den instans som utförde delar av kontrollerna av hur systemen fungerar också temporärt befogenhet att godkänna utbetalningar, och det organ som ansvarade för att avge utlåtandet inför avslutandet var också involverat i kontrollerna av attesteringen av utlåtanden om löpande utgifter; det organ som utfärdade intyg är därmed inte oberoende när det gäller dessa attesteringar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

—

Vid ett program hade den instans som utförde delar av kontrollerna av hur systemen fungerar också temporärt befogenhet att godkänna utbetalningar, och det organ som ansvarade för att avge utlåtandet inför avslutandet var också involverat i kontrollerna av attesteringen av utlåtanden om löpande utgifter; det organ som utfärdade intyg är därmed inte oberoende när det gäller dessa attesteringar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| — | För en del av ett program gjordes det ingen åtskillnad mellan förvaltande och utbetalande myndigheter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

—

För en del av ett program gjordes det ingen åtskillnad mellan förvaltande och utbetalande myndigheter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| — | I två program tog organisationer – med förvaltningsansvar för programmet – också emot stöd från gemenskapen genom programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

—

I två program tog organisationer – med förvaltningsansvar för programmet – också emot stöd från gemenskapen genom programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.48 | Det organ som ansvarade för utfärdandet av avslutandeutlåtandet är funktionellt fristående men hade vissa med det uppdraget oförenliga uppgifter inom ramen för förordning (EG) nr 438/2001. Den berörda medlemsstaten har förbättrat åtskillnaden mellan funktioner genom att utse ett annat organ för att utföra det arbete som ligger till grund för artikel 9-attesteringen. |
| --- | --- |

5.48

Det organ som ansvarade för utfärdandet av avslutandeutlåtandet är funktionellt fristående men hade vissa med det uppdraget oförenliga uppgifter inom ramen för förordning (EG) nr 438/2001. Den berörda medlemsstaten har förbättrat åtskillnaden mellan funktioner genom att utse ett annat organ för att utföra det arbete som ligger till grund för artikel 9-attesteringen.

Vad beträffar programmet ”Belgien, FFU utanför mål 1-området” har medlemsstaten tillkännagivit att nödvändiga åtgärder kommer att antas i syfte att sörja för åtskillnad mellan förvaltningsmyndigheten och den utbetalande myndigheten.

Vad beträffar programmet för Apulien kan det, på samma sätt som när det gäller en lokal myndighet, vara legitimt att ett och samma organ är stödmottagare och på samma gång har förvaltningsfunktioner, under förutsättning att det handhar de senare funktionerna på ett oberoende sätt.

Brister i de löpande förvaltningskontrollerna

| 5.49 | I förvaltnings– och kontrollsystemen bör ingå förfaranden för att kontrollera att samfinansierade produkter och tjänster levererats och att de utgifter som åberopas vid ansökan om stöd verkligen förekommit; dessutom bör det ingå förfaranden för att garantera efterlevnaden av relevanta bestämmelser. Revisionsrätten kunde identifiera ett antal brister i medlemsstaternas system, liknande dem som påträffats tidigare år. I tre fall är bristerna allvarliga: underlåtenhet att kontrollera om utgifterna överensstämmer med bestämmelserna och därmed berättigar till stöd från strukturfonderna, och sent införda kontroller vilket medförde att enbart ett begränsat antal projekt kunde kontrolleras (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ett fall var de befintliga förfarandena otillräckliga för att kunna garantera att de genomförda projekten överensstämde med villkoren i programmet och med tillämpliga nationella bestämmelser och gemenskapsbestämmelser. Samma program hade också otillräckliga kontroller av att projekten inte fick finansiellt stöd från mer än en fond samtidigt, vilket är otillåtet enligt förordningarna, eller att projekt fick offentlig finansiering som överskred de tillåtna gränserna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). För två andra program ledde underlåtenheten att göra korrekta kontroller av de belopp som redovisats för projekten till att otillförlitliga belopp redovisades till kommissionen, vilket gjorde det nödvändigt med efterföljande korrigeringar och indragningar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I två fall dokumenterades inte de kontroller som gjorts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ett sista fall gällde kontrollerna i stort sett enbart överensstämmelsen med nationella regler, och kontrollernas innehåll var oklart (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.49

I förvaltnings– och kontrollsystemen bör ingå förfaranden för att kontrollera att samfinansierade produkter och tjänster levererats och att de utgifter som åberopas vid ansökan om stöd verkligen förekommit; dessutom bör det ingå förfaranden för att garantera efterlevnaden av relevanta bestämmelser. Revisionsrätten kunde identifiera ett antal brister i medlemsstaternas system, liknande dem som påträffats tidigare år. I tre fall är bristerna allvarliga: underlåtenhet att kontrollera om utgifterna överensstämmer med bestämmelserna och därmed berättigar till stöd från strukturfonderna, och sent införda kontroller vilket medförde att enbart ett begränsat antal projekt kunde kontrolleras (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ett fall var de befintliga förfarandena otillräckliga för att kunna garantera att de genomförda projekten överensstämde med villkoren i programmet och med tillämpliga nationella bestämmelser och gemenskapsbestämmelser. Samma program hade också otillräckliga kontroller av att projekten inte fick finansiellt stöd från mer än en fond samtidigt, vilket är otillåtet enligt förordningarna, eller att projekt fick offentlig finansiering som överskred de tillåtna gränserna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). För två andra program ledde underlåtenheten att göra korrekta kontroller av de belopp som redovisats för projekten till att otillförlitliga belopp redovisades till kommissionen, vilket gjorde det nödvändigt med efterföljande korrigeringar och indragningar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I två fall dokumenterades inte de kontroller som gjorts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ett sista fall gällde kontrollerna i stort sett enbart överensstämmelsen med nationella regler, och kontrollernas innehåll var oklart (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.49 | Vad beträffar fotnot 69 (fallet ”Nederländerna, ESF”) ligger det i det genom förordning (EG) nr 1260/1999 införda redovisningssystemets natur att all kontrollverksamhet med avseende på de löpande redovisningarna av utgifter inte har slutförts. Det hör därmed inte heller till undantagen att det i samband med en senare löpande framställning om utbetalning görs korrektioner av ursprungligen redovisade utgifter. |
| --- | --- |

5.49

Vad beträffar fotnot 69 (fallet ”Nederländerna, ESF”) ligger det i det genom förordning (EG) nr 1260/1999 införda redovisningssystemets natur att all kontrollverksamhet med avseende på de löpande redovisningarna av utgifter inte har slutförts. Det hör därmed inte heller till undantagen att det i samband med en senare löpande framställning om utbetalning görs korrektioner av ursprungligen redovisade utgifter.

Vad beträffar fotnoterna 68 och 70 (EUGFJ-utveckling) upptäcktes det vid ett i början av 2004 av Generaldirektoratet för jordbruk utfört granskningsbesök rörande samma program likartade problem som för närvarande är föremål för diskussioner med de nationella myndigheterna.

Vad beträffar fallet ”Spanien (Galicien), ERUF” kom kommissionen och de spanska myndigheterna i början av 2004 överens om en åtgärdsplan för förbättringar i de spanska myndigheternas förvaltnings- och kontrollsystem för ERUF, särskilt i fråga om förvaltningskontrollerna. De rekommenderade förbättringarna håller på att genomföras i Galicien.

Brister i de oberoende kontrollerna av förvaltnings– och kontrollsystem samt utgiftsredovisningar

| 5.50 | Förordningen innehåller ett krav på att medlemsstaterna skall genomföra oberoende kontroller av projekt. Kontrollerna skall, liksom under föregående programperiod, omfatta minst 5 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna och bygga på ett representativt urval av godkända projekt och på riskanalys. |
| --- | --- |

5.50

Förordningen innehåller ett krav på att medlemsstaterna skall genomföra oberoende kontroller av projekt. Kontrollerna skall, liksom under föregående programperiod, omfatta minst 5 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna och bygga på ett representativt urval av godkända projekt och på riskanalys.

| 5.51 | I många fall ledde insatserna för att avsluta programmen från perioden 1994–1999 till förseningar när medlemsstaterna skulle organisera systemen för oberoende kontroller för programperioden 2000–2006. De oberoende kontrollerna av förvaltnings– och kontrollsystemen för programmen 2000–2006 och av utgifternas laglighet och korrekthet inleddes i många fall inte förrän 2003 eller till och med 2004, vilket ytterligare minskade kontrollernas förebyggande effekt. I vissa fall hade kontrollerna antingen inte inletts, eller inte nått särskilt långt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), trots att medlemsstaterna enligt förordningen är ålagda att försöka fördela kontrollerna jämnt över programperioden. |
| --- | --- |

5.51

I många fall ledde insatserna för att avsluta programmen från perioden 1994–1999 till förseningar när medlemsstaterna skulle organisera systemen för oberoende kontroller för programperioden 2000–2006. De oberoende kontrollerna av förvaltnings– och kontrollsystemen för programmen 2000–2006 och av utgifternas laglighet och korrekthet inleddes i många fall inte förrän 2003 eller till och med 2004, vilket ytterligare minskade kontrollernas förebyggande effekt. I vissa fall hade kontrollerna antingen inte inletts, eller inte nått särskilt långt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), trots att medlemsstaterna enligt förordningen är ålagda att försöka fördela kontrollerna jämnt över programperioden.

| 5.51 | Kommissionen har också noterat det sena inledandet av de oberoende kontrollerna som ett av de viktigaste problemen med systemen för perioden 2000-2006. Det har i riktlinjerna om urvalskontroller i bilaga 2 till strukturfondshandledningen klargjorts att kontrollerna även om de inte nödvändigtvis behöver omfatta 5 % av utgifterna varje år åtminstone bör inledas så tidigt att de har en förebyggande effekt och att det går att undvika en alltför stor arbetsbörda i slutet av perioden. |
| --- | --- |

5.51

Kommissionen har också noterat det sena inledandet av de oberoende kontrollerna som ett av de viktigaste problemen med systemen för perioden 2000-2006. Det har i riktlinjerna om urvalskontroller i bilaga 2 till strukturfondshandledningen klargjorts att kontrollerna även om de inte nödvändigtvis behöver omfatta 5 % av utgifterna varje år åtminstone bör inledas så tidigt att de har en förebyggande effekt och att det går att undvika en alltför stor arbetsbörda i slutet av perioden.

| 5.52 | För vissa program använde inte medlemsstaterna någon lämplig urvalsmetod för projektkontrollerna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) eller fastställde inga urvalskriterier (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.52

För vissa program använde inte medlemsstaterna någon lämplig urvalsmetod för projektkontrollerna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) eller fastställde inga urvalskriterier (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.52 | Kommissionen har i tillägg 4 till granskningshandledningen för strukturfonderna givit medlemsstaterna riktlinjer om urvalsmetoder. |
| --- | --- |

5.52

Kommissionen har i tillägg 4 till granskningshandledningen för strukturfonderna givit medlemsstaterna riktlinjer om urvalsmetoder.

| 5.53 | För åtskilliga program gick det inte att bedöma innehållet i de oberoende kontrollerna eftersom de nyligen hade inletts. I andra fall krävs det förbättringar av granskningarnas och rapporternas kvalitet, till exempel av metoderna för valet av vilka poster som kontrolleras vid besök på projekten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ytterligare ett fall var de kontroller som utförts före revisionsrättens granskningsbesök otillräckliga eftersom det praktiskt taget inte hade förekommit några projektbesök (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.53

För åtskilliga program gick det inte att bedöma innehållet i de oberoende kontrollerna eftersom de nyligen hade inletts. I andra fall krävs det förbättringar av granskningarnas och rapporternas kvalitet, till exempel av metoderna för valet av vilka poster som kontrolleras vid besök på projekten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). I ytterligare ett fall var de kontroller som utförts före revisionsrättens granskningsbesök otillräckliga eftersom det praktiskt taget inte hade förekommit några projektbesök (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.53 | Riktlinjer om fordringarna i fråga om oberoende kontroller ges i tillägg 2 till granskningshandledningen för strukturfonderna. |
| --- | --- |

5.53

Riktlinjer om fordringarna i fråga om oberoende kontroller ges i tillägg 2 till granskningshandledningen för strukturfonderna.

Vad beträffar fotnot 76 (fallet ”Tyskland (Thüringen), ESF”) har medlemsstaten vidtagit korrigerande åtgärder. I slutrapporten om oberoende kontroller anges att det under 2003 företogs granskningsbesök på plats och artikel 10.2-granskningar i lämplig omfattning.

Underlåtenhet att skapa en tillfredsställande verifieringskedja

| 5.54 | Vid revisionsrättens granskning upptäcktes ett fall där det inte fanns någon verifieringskedja (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Det belopp som kommissionen betraktade som nationellt bidrag till ett projekt för att bekämpa avbruten skolgång hade i det aktuella fallet baserats på antagandet att det nationella bidraget i klumpsumman för finansieringssystem per definition var lika stort som gemenskapsbidraget. Men eftersom den del av varje klumpsumma som faktiskt utgörs av nationell medfinansiering varken identifieras eller redovisas separat kan den verkliga nationella medfinansieringsgraden inte kontrolleras. På utgiftssidan gäller de redovisade beloppen projekt som inte överensstämmer med beskrivningen av åtgärden i ESF–programmet. De inkluderar i synnerhet hela kostnaden för särskilda kursplaner i stället för extrakostnaden såsom anges i programbeskrivningen. Kostnaden för åtgärder som inte överensstämmer med beskrivningen har varken identifierats som sådana eller redovisats separat. Det fanns dessutom två andra program där verifieringskedjan var ofullständig (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.54

Vid revisionsrättens granskning upptäcktes ett fall där det inte fanns någon verifieringskedja (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Det belopp som kommissionen betraktade som nationellt bidrag till ett projekt för att bekämpa avbruten skolgång hade i det aktuella fallet baserats på antagandet att det nationella bidraget i klumpsumman för finansieringssystem per definition var lika stort som gemenskapsbidraget. Men eftersom den del av varje klumpsumma som faktiskt utgörs av nationell medfinansiering varken identifieras eller redovisas separat kan den verkliga nationella medfinansieringsgraden inte kontrolleras. På utgiftssidan gäller de redovisade beloppen projekt som inte överensstämmer med beskrivningen av åtgärden i ESF–programmet. De inkluderar i synnerhet hela kostnaden för särskilda kursplaner i stället för extrakostnaden såsom anges i programbeskrivningen. Kostnaden för åtgärder som inte överensstämmer med beskrivningen har varken identifierats som sådana eller redovisats separat. Det fanns dessutom två andra program där verifieringskedjan var ofullständig (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.54 | Vad beträffar fotnot 77 (fallet ”Nederländerna, ESF”) kan skolorna autonomt besluta om fördelningen av årsbudgeten i enlighet med de nationella reglerna, i vilka målen och finansieringsmekanismerna för skolorna anges. I reglerna anges också att inrättningarna måste redovisa finansieringen och utgifterna noggrant och se till att dessa kan identifieras i bokföringen (skyldighet att hålla separat bokföring). Av kommissionens granskningar framgår att så skedde på de platser som kommissionen besökte. Bidraget från gemenskapen inkluderas inte i klumpsumman men den nationella budgeten utnyttjas som delfinansiering för ESF-projekten. Eftersom den nationella delfinansieringen för ESF-projekten har identifierats såväl i skolbudgeten som i (den av direktören för inrättningarna undertecknade) ansökningen om ESF-finansiering är medfinansieringen och verifieringskedjan tydliga. |
| --- | --- |

5.54

Vad beträffar fotnot 77 (fallet ”Nederländerna, ESF”) kan skolorna autonomt besluta om fördelningen av årsbudgeten i enlighet med de nationella reglerna, i vilka målen och finansieringsmekanismerna för skolorna anges. I reglerna anges också att inrättningarna måste redovisa finansieringen och utgifterna noggrant och se till att dessa kan identifieras i bokföringen (skyldighet att hålla separat bokföring). Av kommissionens granskningar framgår att så skedde på de platser som kommissionen besökte. Bidraget från gemenskapen inkluderas inte i klumpsumman men den nationella budgeten utnyttjas som delfinansiering för ESF-projekten. Eftersom den nationella delfinansieringen för ESF-projekten har identifierats såväl i skolbudgeten som i (den av direktören för inrättningarna undertecknade) ansökningen om ESF-finansiering är medfinansieringen och verifieringskedjan tydliga.

Den budget som årligen anslås till de olika skolorna grundar sig på antalet personer år n-2. Det finns därför inte någon koppling mellan antalet personer år n-2 och skolornas faktiska utgifter år n. Detta bekräftar också att den nationella budgeten kan utnyttjas autonomt.

Vad beträffar fallet ”Belgien, FFU” har medlemsstaten tillkännagivit att den har vidtagit de nödvändiga åtgärderna i syfte att sörja för en fullständig verifieringskedja.

Revisionsrättens substansgranskning av transaktioner: Fortsatta systembrister ger upphov till fel under innevarande programperiod

| 5.55 | Revisionsrätten valde ut sammanlagt 109 projekt från elva program (se punkt 5.47) för substansgranskning för att ta fram ytterligare bevis på hur fonderna fungerar. Granskningen avslöjade ett betydande antal fall där förordningarnas bestämmelser inte följts: icke stödberättigande utgifter och projekt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), utgifter utan verifikationer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), felaktig beräkning av gemenskapens stöd (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och andra felaktigheter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Liknande typer av fel förekom i de program från 1994–1999 som granskades. |
| --- | --- |

5.55

Revisionsrätten valde ut sammanlagt 109 projekt från elva program (se punkt 5.47) för substansgranskning för att ta fram ytterligare bevis på hur fonderna fungerar. Granskningen avslöjade ett betydande antal fall där förordningarnas bestämmelser inte följts: icke stödberättigande utgifter och projekt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), utgifter utan verifikationer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100), felaktig beräkning av gemenskapens stöd (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och andra felaktigheter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Liknande typer av fel förekom i de program från 1994–1999 som granskades.

| 5.55 | Kommissionen kommer att avsluta sin prövning av revisionsrättens slutsatser och svaren från de nationella myndigheterna och vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

5.55

Kommissionen kommer att avsluta sin prövning av revisionsrättens slutsatser och svaren från de nationella myndigheterna och vidta lämpliga åtgärder.

Vad beträffar fotnot 79 fjärde stycket (fallet ”Nederländerna, ESF”) godtar kommissionen i en tolkningsnot (nr 108097 av den 7 september 2001) att förskottsutbetalningar av bidrag i fall där den slutliga stödmottagaren inte är den som slutligen uppbär gemenskapsmedlen görs från de slutliga stödmottagarna till dem som slutligen uppbär medlen. De utgifter som de slutliga stödmottagarna redovisar till förvaltningsmyndigheten, den utbetalande myndigheten eller det förmedlande organet måste dock hänföra sig till de faktiska utgifter som de som slutligen uppbär medlen har haft, vilka utgifter måste styrkas med kvitterade fakturor eller redovisningsdokument med likvärdigt bevisvärde.

Vad beträffar hänvisningen till Spanien i fotnot 80 första stycket ber kommissionen att få hänvisa till sitt svar rörande punkterna 5.20 och 5.23 i fråga om arbete som lagts ut på underkontrakt.

Vad beträffar revisionsrättens konstateranden rörande programmet ”Belgien, FFU, utanför mål 1-område” och ”Utgiftsredovisning utan samband med berörda program eller projekt” godtar medlemsstaten revisionsrättens anmärkningar och kommer kommissionen att se till att felet korrigeras.

| 5.56 | Resultaten av substansgranskningen bekräftade de brister i förvaltnings– och kontrollsystemen i medlemsstaterna som beskrivs i punkterna 5.48–5.54. Det rådde ingen markant skillnad i förhållande till de fel som upptäckts andra år. Detta bekräftar revisionsrättens tidigare iakttagelser (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) att kommissionen bör fortsätta med sina kontroller i medlemsstaterna och, i lämpliga fall, tillämpa de rättsliga bestämmelser som ger den behörighet att dra in löpande betalningar vid allvarliga felaktigheter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) eller vid upptäckten av allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen som kan leda till systemfel (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.56

Resultaten av substansgranskningen bekräftade de brister i förvaltnings– och kontrollsystemen i medlemsstaterna som beskrivs i punkterna 5.48–5.54. Det rådde ingen markant skillnad i förhållande till de fel som upptäckts andra år. Detta bekräftar revisionsrättens tidigare iakttagelser (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) att kommissionen bör fortsätta med sina kontroller i medlemsstaterna och, i lämpliga fall, tillämpa de rättsliga bestämmelser som ger den behörighet att dra in löpande betalningar vid allvarliga felaktigheter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) eller vid upptäckten av allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen som kan leda till systemfel (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.56 | Kommissionen fortsätter att sätta in en stor del av sina granskningsresurser för att kontrollera medlemsstaternas system för den innevarande perioden. Den ber att få hänvisa till sina svar rörande punkterna 5.8 och 5.40. Den har redan vid behov gjort bruk av sina befogenheter att hålla inne utbetalningar till program vars system uppvisar allvarliga brister som medför att gemenskapsmedel äventyras, och den kommer att fortsätta att göra detta. |
| --- | --- |

5.56

Kommissionen fortsätter att sätta in en stor del av sina granskningsresurser för att kontrollera medlemsstaternas system för den innevarande perioden. Den ber att få hänvisa till sina svar rörande punkterna 5.8 och 5.40. Den har redan vid behov gjort bruk av sina befogenheter att hålla inne utbetalningar till program vars system uppvisar allvarliga brister som medför att gemenskapsmedel äventyras, och den kommer att fortsätta att göra detta.

Årliga verksamhetsrapporter och generaldirektörernas förklaringar

Övergripande försäkran om utgifternas laglighet och korrekthet begränsas av allvarliga reservationer beträffande medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystem

| 5.57 | De årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna är centrala inslag i reformen av kommissionen. Generaldirektörerna med ansvar för strukturåtgärder bekräftar att de uppnått rimlig säkerhet om att systemen inom deras generaldirektorat kan garantera att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Generaldirektörerna lämnar dock ett antal berättigade reservationer beträffande hur förvaltnings– och kontrollsystemen fungerar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.57

De årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna är centrala inslag i reformen av kommissionen. Generaldirektörerna med ansvar för strukturåtgärder bekräftar att de uppnått rimlig säkerhet om att systemen inom deras generaldirektorat kan garantera att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Generaldirektörerna lämnar dock ett antal berättigade reservationer beträffande hur förvaltnings– och kontrollsystemen fungerar i medlemsstaterna.

| 5.58 | Generaldirektörens reservationer beträffande regionalpolitiken härrör framför allt från skrivbordskontroller och granskningar i medlemsstaterna (på grundval av de systembeskrivningar som medlemsstaterna tillhandahållit) som gjorts av hans avdelning, även om det har gjorts begränsade kontroller av efterlevnaden och substansgranskningar för innevarande period när det gäller ERUF. Huvuddelen av reservationerna i förklaringarna för 2003 – som alla gäller programperioden 2000–2006 – lämnades även 2002. Exempelvis lämnas åter en reservation avseende förvaltningssystemen för ERUF i två medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). På liknande sätt har en reservation lämnats om hur kontrollsystemen för sammanhållningsfonden fungerar i tre medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). En allmän reservation kvarstår för ERUF:s gemenskapsinitiativ (Urban och Interreg), eftersom analysen av dokumentationen från medlemsstaterna ännu inte avslutats. Inga reservationer görs beträffande tidigare programperioder, där 2 397 miljoner euro betalades ut 2003. Ingen reservation innehåller några kvantitativa uppgifter eller angivelser om väsentlighet. |
| --- | --- |

5.58

Generaldirektörens reservationer beträffande regionalpolitiken härrör framför allt från skrivbordskontroller och granskningar i medlemsstaterna (på grundval av de systembeskrivningar som medlemsstaterna tillhandahållit) som gjorts av hans avdelning, även om det har gjorts begränsade kontroller av efterlevnaden och substansgranskningar för innevarande period när det gäller ERUF. Huvuddelen av reservationerna i förklaringarna för 2003 – som alla gäller programperioden 2000–2006 – lämnades även 2002. Exempelvis lämnas åter en reservation avseende förvaltningssystemen för ERUF i två medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). På liknande sätt har en reservation lämnats om hur kontrollsystemen för sammanhållningsfonden fungerar i tre medlemsstater (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). En allmän reservation kvarstår för ERUF:s gemenskapsinitiativ (Urban och Interreg), eftersom analysen av dokumentationen från medlemsstaterna ännu inte avslutats. Inga reservationer görs beträffande tidigare programperioder, där 2 397 miljoner euro betalades ut 2003. Ingen reservation innehåller några kvantitativa uppgifter eller angivelser om väsentlighet.

| 5.58 | Vad beträffar de tidigare programperioderna hänför sig utbetalningarna till avslutandeprocessen, för vilken de förfaranden som tillämpades ansågs räcka till för att ge rimlig säkerhet. Med tanke på reservationernas natur ansågs kvantifiering inte vara lämplig. |
| --- | --- |

5.58

Vad beträffar de tidigare programperioderna hänför sig utbetalningarna till avslutandeprocessen, för vilken de förfaranden som tillämpades ansågs räcka till för att ge rimlig säkerhet. Med tanke på reservationernas natur ansågs kvantifiering inte vara lämplig.

| 5.59 | Beträffande ESF finns det i förklaringen från generaldirektören för sysselsättning och socialpolitik en motsägelse mellan det positiva helhetsomdömet beträffande säkerheten om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta och den reservation som läggs fram angående gemensam förvaltning och hur systemen sköts i medlemsstaterna. Generaldirektören konstaterar att hennes avdelning ännu inte kunnat kontrollera de ändringar av förvaltnings– och kontrollsystemen som medlemsstaterna gjort till följd av kommissionens kontroller som omfattade systemen för hanteringen av 46 % av de planerade utgifterna för perioden 2000–2006 (se punkt 5.43). Det finns inga hänvisningar till säkerheten för ESF under perioden 1994–1999 då 768 miljoner euro betalades ut 2003. De planerade efterhandskontrollerna av utbetalningarna kommer inte att göras förrän i slutet av 2004 eller under 2005. |
| --- | --- |

5.59

Beträffande ESF finns det i förklaringen från generaldirektören för sysselsättning och socialpolitik en motsägelse mellan det positiva helhetsomdömet beträffande säkerheten om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta och den reservation som läggs fram angående gemensam förvaltning och hur systemen sköts i medlemsstaterna. Generaldirektören konstaterar att hennes avdelning ännu inte kunnat kontrollera de ändringar av förvaltnings– och kontrollsystemen som medlemsstaterna gjort till följd av kommissionens kontroller som omfattade systemen för hanteringen av 46 % av de planerade utgifterna för perioden 2000–2006 (se punkt 5.43). Det finns inga hänvisningar till säkerheten för ESF under perioden 1994–1999 då 768 miljoner euro betalades ut 2003. De planerade efterhandskontrollerna av utbetalningarna kommer inte att göras förrän i slutet av 2004 eller under 2005.

| 5.59 | Vad beträffar programperioden 2000–2006 omfattar den reservation som lades fram de system i medlemsstaterna för vilka allvarliga brister upptäckts, som medlemsstaterna skulle vidta korrigeringsåtgärder för att avhjälpa. Kommissionen ber även, vad beträffar strategin för att uppnå målet för täckningen av systemen, att få hänvisa till sitt svar rörande punkt 5.43. |
| --- | --- |

5.59

Vad beträffar programperioden 2000–2006 omfattar den reservation som lades fram de system i medlemsstaterna för vilka allvarliga brister upptäckts, som medlemsstaterna skulle vidta korrigeringsåtgärder för att avhjälpa. Kommissionen ber även, vad beträffar strategin för att uppnå målet för täckningen av systemen, att få hänvisa till sitt svar rörande punkt 5.43.

Vad beträffar programperioden 1994–1999 formulerade generaldirektören inte någon reservation rörande ESF av den anledningen att det av revisionsrätten nämnda utbetalade beloppet rörde ärenden som, eftersom de uppfyllt fordringarna inom ramen för förfarandena för fördjupad kontroll med dokumentation som underlag, ansågs som oproblematiska.

Generaldirektoratet för sysselsättning och socialpolitik utförde före 2003 utöver utgiftsgranskningarna även systemgranskningar rörande tillämpningen av förordning (EG) nr 2064/97 vars resultat beaktas vid avslutandet av programperioden 1994–1999.

| 5.60 | Generaldirektören för jordbruk lämnade en reservation för samtliga utbetalningar inom utvecklingssektionen vid EUGFJ som gjordes 2003 för perioden 2000–2006. Reservationen bygger på ännu obesvarade frågor från hans avdelning med anledning av de systembeskrivningar från medlemsstaterna som granskats och preliminära resultat av systemgranskningar i medlemsstaterna. Inga beräkningar har gjorts beträffande vilken inverkan de brister får som upptäcktes vid granskningarna. |
| --- | --- |

5.60

Generaldirektören för jordbruk lämnade en reservation för samtliga utbetalningar inom utvecklingssektionen vid EUGFJ som gjordes 2003 för perioden 2000–2006. Reservationen bygger på ännu obesvarade frågor från hans avdelning med anledning av de systembeskrivningar från medlemsstaterna som granskats och preliminära resultat av systemgranskningar i medlemsstaterna. Inga beräkningar har gjorts beträffande vilken inverkan de brister får som upptäcktes vid granskningarna.

| 5.61 | Generaldirektören för fiske lämnade också en reservation beträffande gemensam förvaltning och hur systemen i medlemsstaterna fungerar eftersom det fortfarande pågår bilaterala kontakter med nio medlemsstater till följd av de preliminära resultaten av systemgranskningar i dessa medlemsstater. Reservationen är inte kvantifierad och det ges ingen indikation om väsentlighet. |
| --- | --- |

5.61

Generaldirektören för fiske lämnade också en reservation beträffande gemensam förvaltning och hur systemen i medlemsstaterna fungerar eftersom det fortfarande pågår bilaterala kontakter med nio medlemsstater till följd av de preliminära resultaten av systemgranskningar i dessa medlemsstater. Reservationen är inte kvantifierad och det ges ingen indikation om väsentlighet.

| 5.62 | Även om generaldirektörerna inte lägger fram några reservationer för perioden 1994–1999 visar revisionsrättens granskning att det fortfarande finns betydande problem beträffande de avslutade programmens laglighet och korrekthet. I de system som införts i medlemsstaterna för innevarande period finns också stora brister. Tre generaldirektorat med ansvar för strukturåtgärder har lämnat allmänna reservationer beträffande systemen, medan GD Regionalpolitik har begränsat sin reservation till två medlemsstater. |
| --- | --- |

5.62

Även om generaldirektörerna inte lägger fram några reservationer för perioden 1994–1999 visar revisionsrättens granskning att det fortfarande finns betydande problem beträffande de avslutade programmens laglighet och korrekthet. I de system som införts i medlemsstaterna för innevarande period finns också stora brister. Tre generaldirektorat med ansvar för strukturåtgärder har lämnat allmänna reservationer beträffande systemen, medan GD Regionalpolitik har begränsat sin reservation till två medlemsstater.

| 5.62 | Frånvaron av reservationer rörande programperioden 1994–1999 är berättigad, med hänsyn till de rigorösa förfarandena inom generaldirektoraten och de avslutandegranskningar som genomförs för att kontrollera avslutandeutlåtandenas tillförlitlighet. Räckvidden för de försäkringar som generaldirektoraten gav år 2003 rörande programperioden 2000–2006 var som regel vidare. Varje generaldirektorat tog när det fastställde räckvidden för sina reservationer hänsyn till omfattningen av det med avseende på systemen för perioden 2000–2006 utförda granskningsarbetet och sin egen granskningsstrategi. Generaldirektoratet för regionalpolitik tog särskilt hänsyn till de – när det gällde de flesta medlemsstaterna – positiva slutsatserna i dess bedömning av beskrivningarna av systemen. |
| --- | --- |

5.62

Frånvaron av reservationer rörande programperioden 1994–1999 är berättigad, med hänsyn till de rigorösa förfarandena inom generaldirektoraten och de avslutandegranskningar som genomförs för att kontrollera avslutandeutlåtandenas tillförlitlighet. Räckvidden för de försäkringar som generaldirektoraten gav år 2003 rörande programperioden 2000–2006 var som regel vidare. Varje generaldirektorat tog när det fastställde räckvidden för sina reservationer hänsyn till omfattningen av det med avseende på systemen för perioden 2000–2006 utförda granskningsarbetet och sin egen granskningsstrategi. Generaldirektoratet för regionalpolitik tog särskilt hänsyn till de – när det gällde de flesta medlemsstaterna – positiva slutsatserna i dess bedömning av beskrivningarna av systemen.

Uppföljning av iakttagelser i tidigare revisionsförklaringar

| 5.63 | Vid revisionsrättens tidigare granskningar av förvaltnings– och kontrollsystemen för strukturåtgärderna har brister avslöjats hos både kommissionen och medlemsstaterna, vilka har bidragit till att icke stödberättigande utgifter har redovisats och felaktiga utbetalningar gjorts. I
  bilaga 2
  sammanfattas utvecklingen i de viktigaste ärenden som inletts på grund av revisionsrättens senaste granskningar av verksamhetens laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

5.63

Vid revisionsrättens tidigare granskningar av förvaltnings– och kontrollsystemen för strukturåtgärderna har brister avslöjats hos både kommissionen och medlemsstaterna, vilka har bidragit till att icke stödberättigande utgifter har redovisats och felaktiga utbetalningar gjorts. I
  bilaga 2
  sammanfattas utvecklingen i de viktigaste ärenden som inletts på grund av revisionsrättens senaste granskningar av verksamhetens laglighet och korrekthet.

| 5.63 | Kommissionen ber att få hänvisa till sitt svar rörande revisionsrättens iakttagelser i bilaga 2 och till sitt svar rörande punkt 5.46 (beträffande perioden 2000–2006), punkt 5.37 (beträffande perioden 1994–1999) och punkt 5.62 (beträffande räckvidden för försäkringarna i generaldirektörernas förklaringar). |
| --- | --- |

5.63

Kommissionen ber att få hänvisa till sitt svar rörande revisionsrättens iakttagelser i bilaga 2 och till sitt svar rörande punkt 5.46 (beträffande perioden 2000–2006), punkt 5.37 (beträffande perioden 1994–1999) och punkt 5.62 (beträffande räckvidden för försäkringarna i generaldirektörernas förklaringar).

| 5.64 | Revisionsrätten har granskat de åtgärder kommissionen vidtagit med anledning av iakttagelserna i de senaste revisionsförklaringarna. För ESF, utvecklingssektionen vid EUGFJ och FFU ledde inte granskningen till några särskilda iakttagelser. |
| --- | --- |

5.64

Revisionsrätten har granskat de åtgärder kommissionen vidtagit med anledning av iakttagelserna i de senaste revisionsförklaringarna. För ESF, utvecklingssektionen vid EUGFJ och FFU ledde inte granskningen till några särskilda iakttagelser.

| 5.65 | Beträffande ärendena rörande ERUF hade GD Regionalpolitik följt upp revisionsrättens iakttagelser, även om det i vissa fall tagit lång tid innan det fattat beslut och inlett lämpliga förfaranden för återkrav. Det finns dock fall där inga förfaranden för återkrav har inletts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) eller där återkraven inte till fullo följer revisionsrättens iakttagelser (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.65

Beträffande ärendena rörande ERUF hade GD Regionalpolitik följt upp revisionsrättens iakttagelser, även om det i vissa fall tagit lång tid innan det fattat beslut och inlett lämpliga förfaranden för återkrav. Det finns dock fall där inga förfaranden för återkrav har inletts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) eller där återkraven inte till fullo följer revisionsrättens iakttagelser (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.65 | Förfaranden för finansiella korrigeringar pågår såväl i fallet Nordrhein-Westfalen som i fallet Piemonte. Kommissionen har för avsikt att avsluta fallet ”infrastruktur vid flygplatser i Italien” under 2004, utan återkrav, med beaktande av de argument som de italienska myndigheterna framfört och av resultatet av en rättslig analys. Fallet ”Italien, Aree attrezzate” och fallet i Förenade kungariket behandlades i samband med avslutandet av programmen och kommissionen anser att de korrigeringar som gjorts är lämpliga. |
| --- | --- |

5.65

Förfaranden för finansiella korrigeringar pågår såväl i fallet Nordrhein-Westfalen som i fallet Piemonte. Kommissionen har för avsikt att avsluta fallet ”infrastruktur vid flygplatser i Italien” under 2004, utan återkrav, med beaktande av de argument som de italienska myndigheterna framfört och av resultatet av en rättslig analys. Fallet ”Italien, Aree attrezzate” och fallet i Förenade kungariket behandlades i samband med avslutandet av programmen och kommissionen anser att de korrigeringar som gjorts är lämpliga.

Slutsatser och rekommendationer

| 5.66 | Genom den reform som inleddes 2001 har den interna kontrollmiljön vid kommissionen stärkts. Revisionsrätten kan emellertid ännu inte uppnå någon säkerhet genom generaldirektörernas förklaringar. |
| --- | --- |

5.66

Genom den reform som inleddes 2001 har den interna kontrollmiljön vid kommissionen stärkts. Revisionsrätten kan emellertid ännu inte uppnå någon säkerhet genom generaldirektörernas förklaringar.

| 5.66 | Kommissionen strävar, genom sitt arbete för att förbättra innehållet i och öka räckvidden för förklaringarna och genom sin övervakning av att de standarder på vilka förklaringarna grundar sig följs, efter att göra de årliga förklaringarna till en tillförlitlig indikator för dess resultat och för dess strategi för hantering av de risker som identifierats, så att revisionsrätten kan använda dem som grund för sin försäkran. |
| --- | --- |

5.66

Kommissionen strävar, genom sitt arbete för att förbättra innehållet i och öka räckvidden för förklaringarna och genom sin övervakning av att de standarder på vilka förklaringarna grundar sig följs, efter att göra de årliga förklaringarna till en tillförlitlig indikator för dess resultat och för dess strategi för hantering av de risker som identifierats, så att revisionsrätten kan använda dem som grund för sin försäkran.

| 5.67 | De framsteg som gjorts vid avslutandet av program från programperioden 1994–1999 är fortfarande begränsade, till stor del beroende på att medlemsstaterna lämnat in ofullständig och otillräcklig dokumentation tillsammans med begäran om slutbetalning, och beroende på kommissionens svårighet att handlägga ärendena. Medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystem följer i de fall som granskats inte helt kraven i förordningarna. Deras utgiftskontroller är otillräckliga och tillförlitligheten för de utlåtanden som bifogas begäran om slutbetalning är tvivelaktig. Revisionsrätten påträffade problem som liknade dem den redan har rapporterat om i samband med avslutandet av tidigare programperioder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.67

De framsteg som gjorts vid avslutandet av program från programperioden 1994–1999 är fortfarande begränsade, till stor del beroende på att medlemsstaterna lämnat in ofullständig och otillräcklig dokumentation tillsammans med begäran om slutbetalning, och beroende på kommissionens svårighet att handlägga ärendena. Medlemsstaternas förvaltnings– och kontrollsystem följer i de fall som granskats inte helt kraven i förordningarna. Deras utgiftskontroller är otillräckliga och tillförlitligheten för de utlåtanden som bifogas begäran om slutbetalning är tvivelaktig. Revisionsrätten påträffade problem som liknade dem den redan har rapporterat om i samband med avslutandet av tidigare programperioder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.67 | Kommissionen anser på basis av det granskningsarbete som den utförde som förberedelse för avslutandet, av prövningen av de avslutandehandlingar som lades fram för de 1 104 program som skulle avslutas och av resultatet av de avslutandegranskningar som utförts att medlemsstaterna i allmänhet har gjort stora ansträngningar för att iaktta fordringarna i förordning (EG) nr 2064/97 samt att omfattningen av de kontroller som medlemsstaterna utförde före avslutandena är betydligt större än den var i samband med avslutandet av de föregående perioderna. |
| --- | --- |

5.67

Kommissionen anser på basis av det granskningsarbete som den utförde som förberedelse för avslutandet, av prövningen av de avslutandehandlingar som lades fram för de 1 104 program som skulle avslutas och av resultatet av de avslutandegranskningar som utförts att medlemsstaterna i allmänhet har gjort stora ansträngningar för att iaktta fordringarna i förordning (EG) nr 2064/97 samt att omfattningen av de kontroller som medlemsstaterna utförde före avslutandena är betydligt större än den var i samband med avslutandet av de föregående perioderna.

Tack vare den strategi som kommissionen antog för avslutandet av programperioden 1994–1999 har risken för att slutbetalningar görs för felaktiga utgifter nedbringats: kommissionen har särskilt, till följd av sin prövning av artikel 8-redovisningarna, bett medlemsstaterna att klargöra frågor som rör avslutandeprocessen eller att företa ytterligare granskningsarbete där detta visat sig nödvändigt. Den har på grundval av sin prövning av artikel 8-redovisningarna dessutom inlett förfaranden för finansiella korrigeringar i ett antal fall och kommer på grundval av sina avslutandegranskningar att göra detta i ytterligare fall. Kommissionen kommer att beakta revisionsrättens iakttagelser i samband med sina egna granskningar och att följa upp rättens slutsatser om felaktiga utgifter i de program som denna granskat och göra erforderliga korrigeringar.

| 5.68 | De lagstadgade kraven för förvaltnings– och kontrollsystemen skärptes för perioden 2000–2006, men revisionsrättens granskning visar att systemen är vidhäftade med allvarliga brister. De granskningar revisionsrätten gjort visar att samma typ av fel förekommer som under perioden 1994–1999. Om inte systemen förbättras markant kommer de problem som påträffades vid avslutandet av programperioden 1994–1999 oundvikligen att upprepas. |
| --- | --- |

5.68

De lagstadgade kraven för förvaltnings– och kontrollsystemen skärptes för perioden 2000–2006, men revisionsrättens granskning visar att systemen är vidhäftade med allvarliga brister. De granskningar revisionsrätten gjort visar att samma typ av fel förekommer som under perioden 1994–1999. Om inte systemen förbättras markant kommer de problem som påträffades vid avslutandet av programperioden 1994–1999 oundvikligen att upprepas.

| 5.68 | Kommissionen följer en flerårig strategi för att ta itu med dessa frågor. Enligt denna skall omfattningen av granskningsarbetet rörande den löpande perioden stå i proportion till riskerna och bestämmas med hänsyn till övriga granskningsprioriteter. Strategin består också i tillämpning av metoden med integrerad granskning i syfte att maximera effekten av kommissionens och medlemsstaternas granskningsarbete. Det rör sig här bl.a. om ett utökat utbyte av granskningsresultat med medlemsstaterna inom den befintliga rättsliga ramen och om samordning av granskningar i syfte att undvika dubbelarbete och att sörja för god täckning av de system som såväl kommissionen som granskare i medlemsstaterna anser vara utsatta för störst risk. I strategin ingår också att kommissionen skall bistå medlemsstaterna med riktlinjer och sprida idéer om god praxis. |
| --- | --- |

5.68

Kommissionen följer en flerårig strategi för att ta itu med dessa frågor. Enligt denna skall omfattningen av granskningsarbetet rörande den löpande perioden stå i proportion till riskerna och bestämmas med hänsyn till övriga granskningsprioriteter. Strategin består också i tillämpning av metoden med integrerad granskning i syfte att maximera effekten av kommissionens och medlemsstaternas granskningsarbete. Det rör sig här bl.a. om ett utökat utbyte av granskningsresultat med medlemsstaterna inom den befintliga rättsliga ramen och om samordning av granskningar i syfte att undvika dubbelarbete och att sörja för god täckning av de system som såväl kommissionen som granskare i medlemsstaterna anser vara utsatta för störst risk. I strategin ingår också att kommissionen skall bistå medlemsstaterna med riktlinjer och sprida idéer om god praxis.

| 5.69 | Strukturåtgärderna är ett område med gemensam förvaltning mellan kommissionen och medlemsstaterna, och de främsta övervaknings- och kontrollsystemen för reglering av utgifternas laglighet och korrekthet finns därför i medlemsstaterna. Kommissionen är dock ansvarig för budgetens genomförande. Med tanke på de många brister som finns i systemen (se till exempel
  bilaga 1
  ) borde kommissionen kräva att medlemsstaterna förbättrar dem. Kommissionen borde utnyttja möjligheten att hålla inne utbetalningarna i de fall systemen är vidhäftade med allvarliga brister. I anslutning till utvidgningen av gemenskapen och inför nästa programperiod bör kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, försöka ytterligare förstärka och rationalisera ramen för den finansiella kontrollen av strukturåtgärder. Häri bör ingå en tydlig och heltäckande gransknings- och kontrollstrategi i enlighet med vad revisionsrätten nyligen rekommenderade i sitt yttrande om en modell för samordnad granskning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). |
| --- | --- |

5.69

Strukturåtgärderna är ett område med gemensam förvaltning mellan kommissionen och medlemsstaterna, och de främsta övervaknings- och kontrollsystemen för reglering av utgifternas laglighet och korrekthet finns därför i medlemsstaterna. Kommissionen är dock ansvarig för budgetens genomförande. Med tanke på de många brister som finns i systemen (se till exempel
  bilaga 1
  ) borde kommissionen kräva att medlemsstaterna förbättrar dem. Kommissionen borde utnyttja möjligheten att hålla inne utbetalningarna i de fall systemen är vidhäftade med allvarliga brister. I anslutning till utvidgningen av gemenskapen och inför nästa programperiod bör kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, försöka ytterligare förstärka och rationalisera ramen för den finansiella kontrollen av strukturåtgärder. Häri bör ingå en tydlig och heltäckande gransknings- och kontrollstrategi i enlighet med vad revisionsrätten nyligen rekommenderade i sitt yttrande om en modell för samordnad granskning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100).

| 5.69 | De förvaltnings- och kontrollstandarder som krävs av medlemsstaterna fastställs i förordningarna och kommissionen försöker se till att dessa standarder följs. Kommissionen utfärdar inom ramen för de normala granskningsförfarandena och granskningsstandarderna utförliga rekommendationer till medlemsstaterna närhelst brister fastställs och följer upp de krav som gjorts på förbättringar. Den utnyttjar där så krävs sina befogenheter att hålla inne utbetalningar till och tillämpa finansiella korrigeringar för program när den kommer till den slutsatsen att bristerna i systemen för programmen medför stor risk för att gemenskapsmedel äventyras. Den prövar noga förvaltnings- och kontrollsystemen i de nya medlemsstaterna för den innevarande programperioden. Den har redan föreslagit ett förvaltnings- och kontrollramverk för nästa period i vilket tidigare erfarenheter beaktas genom att medlemsstaternas kontrollansvar förstärks och förtydligas ytterligare samtidigt som kraven på proportionalitet iakttas. |
| --- | --- |

5.69

De förvaltnings- och kontrollstandarder som krävs av medlemsstaterna fastställs i förordningarna och kommissionen försöker se till att dessa standarder följs. Kommissionen utfärdar inom ramen för de normala granskningsförfarandena och granskningsstandarderna utförliga rekommendationer till medlemsstaterna närhelst brister fastställs och följer upp de krav som gjorts på förbättringar. Den utnyttjar där så krävs sina befogenheter att hålla inne utbetalningar till och tillämpa finansiella korrigeringar för program när den kommer till den slutsatsen att bristerna i systemen för programmen medför stor risk för att gemenskapsmedel äventyras. Den prövar noga förvaltnings- och kontrollsystemen i de nya medlemsstaterna för den innevarande programperioden. Den har redan föreslagit ett förvaltnings- och kontrollramverk för nästa period i vilket tidigare erfarenheter beaktas genom att medlemsstaternas kontrollansvar förstärks och förtydligas ytterligare samtidigt som kraven på proportionalitet iakttas.

UPPFÖLJNING AV IAKTTAGELSERNA I DEN SÄRSKILDA RAPPORTEN NR 7/2000 OM INTERNATIONELLA FONDEN FÖR Irland OCH SÄRSKILDA STÖDPROGRAMMET FÖR FRED OCH FÖRSONING I NORDIRLAND OCH DE ANGRÄNSANDE GREVSKAPEN I IRLAND (1995–1999)

Den särskilda rapportens räckvidd och viktigaste rekommendationer

| 5.70 | Den särskilda rapporten ägnades huvudsakligen åt huruvida gemenskapsfinansieringen av de båda programmen var laglig och korrekt; effektiviteten och ändamålsenligheten i förfarandena för utbetalning av anslag undersöktes med ett brett urval åtgärder och projekt. |
| --- | --- |

5.70

Den särskilda rapporten ägnades huvudsakligen åt huruvida gemenskapsfinansieringen av de båda programmen var laglig och korrekt; effektiviteten och ändamålsenligheten i förfarandena för utbetalning av anslag undersöktes med ett brett urval åtgärder och projekt.

| 5.71 | De viktigaste rekommendationerna för Internationella fonden för Irland (IFI) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och för det särskilda stödprogrammet för fred och försoning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) behandlas nedan. |
| --- | --- |

5.71

De viktigaste rekommendationerna för Internationella fonden för Irland (IFI) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) och för det särskilda stödprogrammet för fred och försoning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100) behandlas nedan.

Internationella fonden för Irland

Bedömning av finansieringsbehov

| 5.72 | Rådets förordning (EG) nr 2236/2002 från december 2002 handlar om gemenskapens stöd 2003–2004 och enligt denna krävs det en bedömning av Internationella fondens finansieringsbehov innan någon utbetalning görs till den. Kommissionen och IFI har enats om den närmare innebörden av denna bedömning. De har också enats om att utbetalningar skall göras av kommissionen när kassabehållningen minskar till en nivå som motsvarar eller understiger två års utbetalningar (till projekt). Detta innebär visserligen en stor minskning av IFI:s kapital jämfört med nuvarande nivåer, men det finns fortfarande orimligt mycket kapital tillgängligt. |
| --- | --- |

5.72

Rådets förordning (EG) nr 2236/2002 från december 2002 handlar om gemenskapens stöd 2003–2004 och enligt denna krävs det en bedömning av Internationella fondens finansieringsbehov innan någon utbetalning görs till den. Kommissionen och IFI har enats om den närmare innebörden av denna bedömning. De har också enats om att utbetalningar skall göras av kommissionen när kassabehållningen minskar till en nivå som motsvarar eller understiger två års utbetalningar (till projekt). Detta innebär visserligen en stor minskning av IFI:s kapital jämfört med nuvarande nivåer, men det finns fortfarande orimligt mycket kapital tillgängligt.

| 5.72 | Ett rättsligt krav på att det skall göras en bedömning av fondens finansiella behov innan det görs några utbetalningar till den infördes visserligen inte förrän i den förordning som antogs år 2002, på grundval av revisionsrättens rekommendationer i den särskilda rapporten och av en granskning som kommissionen utförde under senare delen av 2000, men kommissionen hade redan under 2000 i samarbete med fondens styrelse och inom ramen för den föregående förordningen börjat anpassa gemenskapens utbetalningar till det nuvarande målet. Kommissionen erkänner att det nuvarande saldot på fondens bankkonton överstiger fondens omedelbara behov. Kommissionen kommer inom kort att göra en ny bedömning av fondens finansiella situation. Den räknar med att fondens kassabehållning vid slutet av 2004 kommer att ha gått ned till målnivån två års utbetalningar till projekt. Räntorna på kassabehållningen används i fondens verksamheter. |
| --- | --- |

5.72

Ett rättsligt krav på att det skall göras en bedömning av fondens finansiella behov innan det görs några utbetalningar till den infördes visserligen inte förrän i den förordning som antogs år 2002, på grundval av revisionsrättens rekommendationer i den särskilda rapporten och av en granskning som kommissionen utförde under senare delen av 2000, men kommissionen hade redan under 2000 i samarbete med fondens styrelse och inom ramen för den föregående förordningen börjat anpassa gemenskapens utbetalningar till det nuvarande målet. Kommissionen erkänner att det nuvarande saldot på fondens bankkonton överstiger fondens omedelbara behov. Kommissionen kommer inom kort att göra en ny bedömning av fondens finansiella situation. Den räknar med att fondens kassabehållning vid slutet av 2004 kommer att ha gått ned till målnivån två års utbetalningar till projekt. Räntorna på kassabehållningen används i fondens verksamheter.

| 5.73 | Kravet på bedömningar före utbetalningar infördes inte med rådets förordning (EG) nr 214/2000 av den 24 januari 2000. Kommissionen valde i stället att ändra systemet med förskottsbetalningar från en enda utbetalning på 80 % av det årliga stödet till två utbetalningar på vardera 40 %. |
| --- | --- |

5.73

Kravet på bedömningar före utbetalningar infördes inte med rådets förordning (EG) nr 214/2000 av den 24 januari 2000. Kommissionen valde i stället att ändra systemet med förskottsbetalningar från en enda utbetalning på 80 % av det årliga stödet till två utbetalningar på vardera 40 %.

| 5.73 | Vid tiden för utarbetandet av den förordning som antogs år 2000 hade kommissionen inte mottagit de formella rekommendationerna i den särskilda rapporten. När den väl mottagit dessa, föreslog den att det nya kravet skulle tas med i den förordning som antogs år 2002. Alltsedan år 2000 har dock fondens styrelseordförande på kommissionens begäran undertecknat en förklaring rörande varje utbetalning. Enligt denna förklaring skall fonden om dess finansiella situation är sådan att det inte är säkert att de nya medlen kommer att användas eller om de befintliga medlen fortfarande inte har använts återbetala medlen till kommissionen. |
| --- | --- |

5.73

Vid tiden för utarbetandet av den förordning som antogs år 2000 hade kommissionen inte mottagit de formella rekommendationerna i den särskilda rapporten. När den väl mottagit dessa, föreslog den att det nya kravet skulle tas med i den förordning som antogs år 2002. Alltsedan år 2000 har dock fondens styrelseordförande på kommissionens begäran undertecknat en förklaring rörande varje utbetalning. Enligt denna förklaring skall fonden om dess finansiella situation är sådan att det inte är säkert att de nya medlen kommer att användas eller om de befintliga medlen fortfarande inte har använts återbetala medlen till kommissionen.

Konsekvent tillämpning och uppföljning av lämpliga bedömningskriterier för projektansökningar

| 5.74 | Kommissionen har visserligen avgett rekommendationer i samband med sina granskningar, men inte utfärdat några riktlinjer eller anvisningar. Till följd av granskningarna utfärdade IFI en bidragshandledning (Grant Procedures Manual) i början av 2004 som handlar om bedömningen av projektansökningar. |
| --- | --- |

5.74

Kommissionen har visserligen avgett rekommendationer i samband med sina granskningar, men inte utfärdat några riktlinjer eller anvisningar. Till följd av granskningarna utfärdade IFI en bidragshandledning (Grant Procedures Manual) i början av 2004 som handlar om bedömningen av projektansökningar.

| 5.74 | Kommissionen önskar påpeka att fonden är en oberoende rättslig entitet som verkar inom ramen för finansieringsregler som grundar sig på en internationell överenskommelse mellan två medlemsstater och andra stater som ger bidrag till fonden. Kommissionen är obervatör i fondens styrelse och kan påverka fondens politik men inte bestämma denna. |
| --- | --- |

5.74

Kommissionen önskar påpeka att fonden är en oberoende rättslig entitet som verkar inom ramen för finansieringsregler som grundar sig på en internationell överenskommelse mellan två medlemsstater och andra stater som ger bidrag till fonden. Kommissionen är obervatör i fondens styrelse och kan påverka fondens politik men inte bestämma denna.

| 5.75 | I handledningen finns visserligen en del vägledning angående vilka områden som skall bedömas och var yttranden från andra potentiella anslagsgivare finns att tillgå, men IFI har inte fattat beslut om vad dess bedömningskriterier bör innehålla för att fonden skall kunna uppnå sina egna mål. Den generella vägledning som finns i handledningen berör inte på ett tillfredsställande sätt alla typer av projekt som finansieras genom IFI. |
| --- | --- |

5.75

I handledningen finns visserligen en del vägledning angående vilka områden som skall bedömas och var yttranden från andra potentiella anslagsgivare finns att tillgå, men IFI har inte fattat beslut om vad dess bedömningskriterier bör innehålla för att fonden skall kunna uppnå sina egna mål. Den generella vägledning som finns i handledningen berör inte på ett tillfredsställande sätt alla typer av projekt som finansieras genom IFI.

| 5.75 | Kommissionen har redan tidigare uppmuntrat fonden att utveckla sina kriterier och förfaranden för bedömning av projektansökningar och fortsätter att göra detta. Tack vare den strategiska översyn som för närvarande pågår torde det bli möjligt att uppnå ytterligare framsteg. |
| --- | --- |

5.75

Kommissionen har redan tidigare uppmuntrat fonden att utveckla sina kriterier och förfaranden för bedömning av projektansökningar och fortsätter att göra detta. Tack vare den strategiska översyn som för närvarande pågår torde det bli möjligt att uppnå ytterligare framsteg.

Regelbunden övervakning av gemenskapens bidrag till projekt inom Internationella fonden för Irland och bedömningen av projektegenskaper

| 5.76 | IFI övervakar regelbundet det finansiella genomförandet av projekt, men övervakar inte regelbundet den information som inte rör finansiella frågor, och utesluter därmed all bedömning av de finansierade projektens egenskaper. |
| --- | --- |

5.76

IFI övervakar regelbundet det finansiella genomförandet av projekt, men övervakar inte regelbundet den information som inte rör finansiella frågor, och utesluter därmed all bedömning av de finansierade projektens egenskaper.

| 5.76 | Kommissionen håller med om att fondens uppföljning av verkningarna av dess insatser kan förbättras. Det är meningen att oberoende konsulter skall företa en bedömning under 2004, till stöd för den pågående strategiska översynen. |
| --- | --- |

5.76

Kommissionen håller med om att fondens uppföljning av verkningarna av dess insatser kan förbättras. Det är meningen att oberoende konsulter skall företa en bedömning under 2004, till stöd för den pågående strategiska översynen.

Särskilt stödprogram för fred och försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland (1995–1999)

Extra stöd till verkställande organ för att garantera enhetliga urvalskriterier för lokala gemenskapsprojekt och samhällsgrupper samt vägledning och resurser för att garantera stöd till dessa projekt och grupper

| 5.77 | Genom programmet fastställs lokala gemenskapsprojekt och samhällsgrupper; programmet innehåller även urvalskriterier som vidareutvecklas i programkomplementet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Förvaltningsmyndigheten utfärdade ytterligare riktlinjer i början och slutet av 2003 samt i början av 2004. Detta ligger visserligen i linje med revisionsrättens rekommendationer, men en stor del av riktlinjerna introducerades tämligen sent under programmets förlopp. |
| --- | --- |

5.77

Genom programmet fastställs lokala gemenskapsprojekt och samhällsgrupper; programmet innehåller även urvalskriterier som vidareutvecklas i programkomplementet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100). Förvaltningsmyndigheten utfärdade ytterligare riktlinjer i början och slutet av 2003 samt i början av 2004. Detta ligger visserligen i linje med revisionsrättens rekommendationer, men en stor del av riktlinjerna introducerades tämligen sent under programmets förlopp.

| 5.77 | Riktlinjerna fördröjdes på grund av inrättandet av de nya förvaltningsarrangemangen. |
| --- | --- |

5.77

Riktlinjerna fördröjdes på grund av inrättandet av de nya förvaltningsarrangemangen.

| 5.78 | De resurser som anslagits för tekniskt stöd hade i december 2003 ökats från 18,8 till 50,5 miljoner euro. |
| --- | --- |

5.78

De resurser som anslagits för tekniskt stöd hade i december 2003 ökats från 18,8 till 50,5 miljoner euro.

| 5.78 | Kommissionen gav sitt stöd till denna ökning. Tekniskt stöd är nödvändigt för att programmet skall kunna genomföras med största möjliga deltagande av det lokala samhället och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

5.78

Kommissionen gav sitt stöd till denna ökning. Tekniskt stöd är nödvändigt för att programmet skall kunna genomföras med största möjliga deltagande av det lokala samhället och icke-statliga organisationer.

Bedömning av finansieringsbehov på grundval av planerad verksamhet

| 5.79 | Beslut om anslag till det andra freds- och försoningsprogrammet fattades av Europeiska rådet i mars 1999 och uppgick till 500 miljoner euro. Anslagen grundlades dock på en enkel extrapolering av de finansiella anslag som beviljats till det första freds– och försoningsprogrammet. |
| --- | --- |

5.79

Beslut om anslag till det andra freds- och försoningsprogrammet fattades av Europeiska rådet i mars 1999 och uppgick till 500 miljoner euro. Anslagen grundlades dock på en enkel extrapolering av de finansiella anslag som beviljats till det första freds– och försoningsprogrammet.

| 5.79 | Nittioåtta procent av anslaget till det första freds- och försoningsprogrammet hade utnyttjats och man kom överens om att det andra freds- och försoningsprogrammet skulle tilldelas ett lika stort anslag som det första. |
| --- | --- |

5.79

Nittioåtta procent av anslaget till det första freds- och försoningsprogrammet hade utnyttjats och man kom överens om att det andra freds- och försoningsprogrammet skulle tilldelas ett lika stort anslag som det första.

Granskning av de icke–statliga organisationernas arbete

| 5.80 | Lokala strategiska partnerskap, tillfälliga finansieringsorgan och arbetsgrupper ledda av grevskapens styrelser inrättades formellt i april 2002, slutet av 2001 respektive mitten av 2002. Förvaltningsmyndigheten utvärderade senare (offentliggjord i augusti 2003) den undersökning som gjorts av huruvida det andra freds- och försoningsprogrammet verkligen förvaltats av de olika genomförande organen i enlighet med såväl tillämpliga riktlinjer som det avtal som ingåtts med förvaltningsmyndigheten. |
| --- | --- |

5.80

Lokala strategiska partnerskap, tillfälliga finansieringsorgan och arbetsgrupper ledda av grevskapens styrelser inrättades formellt i april 2002, slutet av 2001 respektive mitten av 2002. Förvaltningsmyndigheten utvärderade senare (offentliggjord i augusti 2003) den undersökning som gjorts av huruvida det andra freds- och försoningsprogrammet verkligen förvaltats av de olika genomförande organen i enlighet med såväl tillämpliga riktlinjer som det avtal som ingåtts med förvaltningsmyndigheten.

| 5.81 | Rekommendationen har följts, men denna granskning har gjorts sent under programmets förlopp. De myndigheter som ansvarar för programmets genomförande bör dessutom följa upp förhållandena med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

5.81

Rekommendationen har följts, men denna granskning har gjorts sent under programmets förlopp. De myndigheter som ansvarar för programmets genomförande bör dessutom följa upp förhållandena med jämna mellanrum.

| 5.81 | Det var nödvändigt att ge de genomförande organen tid att komma in i sitt arbete innan granskningen började. Förvaltningsmyndigheten har för avsikt att följa upp de dragna lärdomarna under programmets hela löptid. |
| --- | --- |

5.81

Det var nödvändigt att ge de genomförande organen tid att komma in i sitt arbete innan granskningen började. Förvaltningsmyndigheten har för avsikt att följa upp de dragna lärdomarna under programmets hela löptid.

Dokumenterade projektbedömningar enligt särskilda skriftliga kriterier

| 5.82 | Projektbedömningskriterier utgör en del av programmet och programkomplementet och har utvecklats ytterligare i riktlinjerna som utfärdats av förvaltningsmyndigheten. Kontrollistor har också införts. |
| --- | --- |

5.82

Projektbedömningskriterier utgör en del av programmet och programkomplementet och har utvecklats ytterligare i riktlinjerna som utfärdats av förvaltningsmyndigheten. Kontrollistor har också införts.

Införandet av lämpliga kontrollmekanismer

| 5.83 | Båda medlemsstaterna har lämnat in beskrivningar av sina förvaltnings- och kontrollsystem för det andra freds- och försoningsprogrammet till kommissionen i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 438/2001, även om ingen av dem klarade tidsfristen. Kommissionen har förvissat sig om att systembeskrivningen för Irland uppfyller fastställda normer. Detta är dock ännu inte fallet beträffande Förenade kungariket. I december 2003 gjorde dessutom kommissionen en granskning i Irland och Nordirland av hur de system som inrättats överensstämmer med dem som anmälts i beskrivningarna. Granskningen visade att det fanns vissa brister och att strukturerna har inrättats sent. |
| --- | --- |

5.83

Båda medlemsstaterna har lämnat in beskrivningar av sina förvaltnings- och kontrollsystem för det andra freds- och försoningsprogrammet till kommissionen i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 438/2001, även om ingen av dem klarade tidsfristen. Kommissionen har förvissat sig om att systembeskrivningen för Irland uppfyller fastställda normer. Detta är dock ännu inte fallet beträffande Förenade kungariket. I december 2003 gjorde dessutom kommissionen en granskning i Irland och Nordirland av hur de system som inrättats överensstämmer med dem som anmälts i beskrivningarna. Granskningen visade att det fanns vissa brister och att strukturerna har inrättats sent.

| 5.83 | Fördröjningen i inrättandet av de nya förvaltningsarrangemangen ledde till en fördröjning i inlämnandet av beskrivningarna av systemen. |
| --- | --- |

5.83

Fördröjningen i inrättandet av de nya förvaltningsarrangemangen ledde till en fördröjning i inlämnandet av beskrivningarna av systemen.

Kommissionen följer upp sin granskning i Nordirland och kommer att se till att bristerna korrigeras. Den största bristen var en följd av det sena inledandet av oberoende kontroller enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 438/2001.

| 5.84 | Förvaltningsmyndigheten har därefter utfärdat ett meddelande med riktlinjer för de finansiella kontroller och checklistor som krävs enligt förordningen. Dessutom har fortbildningsseminarier om kontrollen av förvaltnings- och kontrollsystem, verifikationer och andra relevanta förvaltnings- och ledningsfrågor hållits för samtliga verkställande organ under 2004. |
| --- | --- |

5.84

Förvaltningsmyndigheten har därefter utfärdat ett meddelande med riktlinjer för de finansiella kontroller och checklistor som krävs enligt förordningen. Dessutom har fortbildningsseminarier om kontrollen av förvaltnings- och kontrollsystem, verifikationer och andra relevanta förvaltnings- och ledningsfrågor hållits för samtliga verkställande organ under 2004.

Bedömning av synergieffekter och samordning mellan IFI och strukturfonderna

| 5.85 | IFI:s närvaro som observatör i övervakningskommittén för det andra freds- och försoningsprogrammet, liksom kommissionens medverkan som observatör i IFI:s styrelse, är den enda samordning som finns. Förvaltningsmyndigheten ingår fortfarande inte i IFI:s styrelse. Det förekommer inga verksamhetskontakter mellan IFI och det andra freds- och försoningsprogrammets förvaltningsmyndighet eller utbetalande myndighet som skulle kunna garantera en regelbunden och konkret samordning. Det är därför omöjligt att uppnå avsedda synergieffekter mellan IFI och verksamheten inom det andra freds- och försoningsprogrammet. |
| --- | --- |

5.85

IFI:s närvaro som observatör i övervakningskommittén för det andra freds- och försoningsprogrammet, liksom kommissionens medverkan som observatör i IFI:s styrelse, är den enda samordning som finns. Förvaltningsmyndigheten ingår fortfarande inte i IFI:s styrelse. Det förekommer inga verksamhetskontakter mellan IFI och det andra freds- och försoningsprogrammets förvaltningsmyndighet eller utbetalande myndighet som skulle kunna garantera en regelbunden och konkret samordning. Det är därför omöjligt att uppnå avsedda synergieffekter mellan IFI och verksamheten inom det andra freds- och försoningsprogrammet.

| 5.85 | Kommissionen håller med om att det utöver de befintliga samordningsmekanismerna finns behov av mer systematiska arrangemang för att samordna sådana beslut som rör såväl IFI:s som andra freds- och försoningsprogrammets medverkan i projekt. Kommissionen kommer att fortsätta sina insatser för att hjälpa IFI:s och det andra freds- och försoningsprogrammets förvaltning att utveckla sådana synergieffekter som kan uppnås och kommer att driva vissa praktiska förslag (t.ex. gemensamma kontrolistor) som för närvarande diskuteras mellan de två förvaltningsmyndigheterna vidare. |
| --- | --- |

5.85

Kommissionen håller med om att det utöver de befintliga samordningsmekanismerna finns behov av mer systematiska arrangemang för att samordna sådana beslut som rör såväl IFI:s som andra freds- och försoningsprogrammets medverkan i projekt. Kommissionen kommer att fortsätta sina insatser för att hjälpa IFI:s och det andra freds- och försoningsprogrammets förvaltning att utveckla sådana synergieffekter som kan uppnås och kommer att driva vissa praktiska förslag (t.ex. gemensamma kontrolistor) som för närvarande diskuteras mellan de två förvaltningsmyndigheterna vidare.

| 5.86 | Vad gäller frågan om projekt med flera finansieringskällor finns det fortfarande inget formellt avtal eller förfarande för att bedöma vilken av de anslagsgivande instanserna som är bäst lämpad att garantera tilldelningen av medel och förvaltningen av projekten; några sådant avtal eller förfaranden är inte heller planerade för den närmaste tiden. |
| --- | --- |

5.86

Vad gäller frågan om projekt med flera finansieringskällor finns det fortfarande inget formellt avtal eller förfarande för att bedöma vilken av de anslagsgivande instanserna som är bäst lämpad att garantera tilldelningen av medel och förvaltningen av projekten; några sådant avtal eller förfaranden är inte heller planerade för den närmaste tiden.

HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER I SÄRSKILD RAPPORT NR 4/2004 om PROGRAMPLANERINGEN FÖR Interreg III (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100)

| 5.87 | Gemenskapsinitiativet Interreg inleddes 1990 som ett försök att hantera isoleringen i gränsområden. Genom att föreslå samarbete mellan parter i olika medlemsstater bidrar initiativet till att gränserna öppnas. Initiativet förnyades för perioderna 1994–1999 (Interreg II) och 2000–2006 (Interreg III). Med åtagandebemyndiganden motsvarande 4 875 miljoner euro är Interreg III det största gemenskapsinitiativet. |
| --- | --- |

5.87

Gemenskapsinitiativet Interreg inleddes 1990 som ett försök att hantera isoleringen i gränsområden. Genom att föreslå samarbete mellan parter i olika medlemsstater bidrar initiativet till att gränserna öppnas. Initiativet förnyades för perioderna 1994–1999 (Interreg II) och 2000–2006 (Interreg III). Med åtagandebemyndiganden motsvarande 4 875 miljoner euro är Interreg III det största gemenskapsinitiativet.

| 5.88 | Revisionsrättens granskning av Interreg III omfattade perioden från utarbetandet av kommissionens riktlinjer till de första besluten om att anta stödmottagares projekt. Målet var att besvara följande frågor: |
| --- | --- |

5.88

Revisionsrättens granskning av Interreg III omfattade perioden från utarbetandet av kommissionens riktlinjer till de första besluten om att anta stödmottagares projekt. Målet var att besvara följande frågor:

| a) | Bidrar riktlinjerna till att gemenskapsinitiativets mål uppnås lättare? |
| --- | --- |

a)

Bidrar riktlinjerna till att gemenskapsinitiativets mål uppnås lättare?

| b) | Har kommissionen använt ett lämpligt förfarande vid undersökningen av programförslagen och har besluten fattats inom de fastställda tidsfristerna? |
| --- | --- |

b)

Har kommissionen använt ett lämpligt förfarande vid undersökningen av programförslagen och har besluten fattats inom de fastställda tidsfristerna?

| c) | Samarbetar de olika parterna i enlighet med riktlinjerna? |
| --- | --- |

c)

Samarbetar de olika parterna i enlighet med riktlinjerna?

| d) | Råder det samstämmighet mellan den första analysen för varje region och prioriteringarna och åtgärderna i motsvarande program, vilket krävs enligt riktlinjerna? |
| --- | --- |

d)

Råder det samstämmighet mellan den första analysen för varje region och prioriteringarna och åtgärderna i motsvarande program, vilket krävs enligt riktlinjerna?

| e) | Kommer det att bli möjligt att mäta framstegen i efterhand? |
| --- | --- |

e)

Kommer det att bli möjligt att mäta framstegen i efterhand?

| 5.89 | Riktlinjerna för Interreg III är inriktade på förfarandena för genomförande av program vars syfte är att stärka samarbete. Riktlinjerna var dock inte tillgängliga förrän utarbetandet av programförslag hade pågått i minst ett år. De föreslagna målen är inte målinriktade och kan inte mätas eller kvantifieras. Det finns inga indikatorer för bedömningen av hur stora övergripande framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

5.89

Riktlinjerna för Interreg III är inriktade på förfarandena för genomförande av program vars syfte är att stärka samarbete. Riktlinjerna var dock inte tillgängliga förrän utarbetandet av programförslag hade pågått i minst ett år. De föreslagna målen är inte målinriktade och kan inte mätas eller kvantifieras. Det finns inga indikatorer för bedömningen av hur stora övergripande framsteg som gjorts.

| 5.89 | Med hänsyn till det stora antalet gränsöverskridande program, heterogeniteten hos de berörda geografiska regionerna och det prioriterade målet att utveckla gränsöverskridande ekonomiska och sociala poler valde kommissionen i sina riktlinjer ett ”nedifrån och upp”-upplägg. Detta är anledningen till att riktlinjerna för delprogrammen A och C tar upp prioriterade områden på ett relativt brett och icke uttömmande sätt. Mervärdet finns i utvecklingen av det gränsöverskridande samarbetet och i de katalysatoreffekter som härrör från detta. Indikatorerna bör mäta de framsteg som uppnåtts på detta område. Den immateriella karaktären hos ett stort antal åtgärder gjorde det dock svårt att ta fram målinriktade indikatorer. |
| --- | --- |

5.89

Med hänsyn till det stora antalet gränsöverskridande program, heterogeniteten hos de berörda geografiska regionerna och det prioriterade målet att utveckla gränsöverskridande ekonomiska och sociala poler valde kommissionen i sina riktlinjer ett ”nedifrån och upp”-upplägg. Detta är anledningen till att riktlinjerna för delprogrammen A och C tar upp prioriterade områden på ett relativt brett och icke uttömmande sätt. Mervärdet finns i utvecklingen av det gränsöverskridande samarbetet och i de katalysatoreffekter som härrör från detta. Indikatorerna bör mäta de framsteg som uppnåtts på detta område. Den immateriella karaktären hos ett stort antal åtgärder gjorde det dock svårt att ta fram målinriktade indikatorer.

De viktigaste aktörerna kände till huvuddragen i riktlinjerna långt före offentliggörandet av dessa och kommissionen hade regelbundna kontakter med dessa aktörer långt innan riktlinjerna offentliggjordes.

| 5.90 | Kommissionens förfaranden för att utvärdera programförslag hade utformats och införts. Bedömningskriterierna var dock inte tillräckligt genomarbetade och de förbättringar som gjordes till följd av de markanta tillkortakommanden i förslagen som upptäckts var otillräckliga. Godkännandet av programmen försenades med följden att processen med samarbete mellan behöriga regioner avbröts och tillgängliga medel inte utnyttjades fullt ut. |
| --- | --- |

5.90

Kommissionens förfaranden för att utvärdera programförslag hade utformats och införts. Bedömningskriterierna var dock inte tillräckligt genomarbetade och de förbättringar som gjordes till följd av de markanta tillkortakommanden i förslagen som upptäckts var otillräckliga. Godkännandet av programmen försenades med följden att processen med samarbete mellan behöriga regioner avbröts och tillgängliga medel inte utnyttjades fullt ut.

| 5.90 | Även om förbättringar alltid är möjliga anser kommissionen att den, med beaktande av de begränsningar som en förhandlingssituation innebär, utarbetade förfarandena i tillräckligt hög grad och uppnådde korrigeringar av de största tillkortakommandena. Förseningarna berodde till stor del på att det tog tid att få till stånd korrigeringar av tillkortakommandena, eftersom det var nödvändigt att komma överens med alla berörda medlemsstater. Förseningarnas konsekvenser för inledandet av programmen var begränsade. |
| --- | --- |

5.90

Även om förbättringar alltid är möjliga anser kommissionen att den, med beaktande av de begränsningar som en förhandlingssituation innebär, utarbetade förfarandena i tillräckligt hög grad och uppnådde korrigeringar av de största tillkortakommandena. Förseningarna berodde till stor del på att det tog tid att få till stånd korrigeringar av tillkortakommandena, eftersom det var nödvändigt att komma överens med alla berörda medlemsstater. Förseningarnas konsekvenser för inledandet av programmen var begränsade.

| 5.91 | Såsom förespråkas i riktlinjerna utarbetades programmen genom en samrådsprocess. De olika medlemsstaternas parter bidrar i allmänhet till genomförandet i god samarbetsanda. Några hinder kvarstår emellertid för inrättandet av helt gemensamma strukturer för genomförande av program och för fördelning av medel från ERUF. |
| --- | --- |

5.91

Såsom förespråkas i riktlinjerna utarbetades programmen genom en samrådsprocess. De olika medlemsstaternas parter bidrar i allmänhet till genomförandet i god samarbetsanda. Några hinder kvarstår emellertid för inrättandet av helt gemensamma strukturer för genomförande av program och för fördelning av medel från ERUF.

| 5.91 | Inrättande av helt gemensamma förvaltningsstrukturer med ställning som juridisk person skulle underlätta genomförandet av samarbetsprogrammen. Kommissionen har i sitt paket med utkast till förordningar för den nya perioden föreslagit ett nytt rättsligt instrument. |
| --- | --- |

5.91

Inrättande av helt gemensamma förvaltningsstrukturer med ställning som juridisk person skulle underlätta genomförandet av samarbetsprogrammen. Kommissionen har i sitt paket med utkast till förordningar för den nya perioden föreslagit ett nytt rättsligt instrument.

| 5.92 | I fråga om konsekvens ingår det många analyser i programmen under del A och B. Dessa är dock inte till särskilt stor nytta. Detta beror på att prioriteringarna och åtgärderna är resultatet av andra överväganden som inte beskrivs i programmen. Inga beslut fattades heller beträffande lösningen av särskilda problem orsakade av gränser, och analyserna bidrar inte till att fastställa utgångsläget i förhållande till vilket framstegen skall mätas. De första projekt som skall godkännas har utarbetats och skall genomföras i samarbete mellan de berörda parterna. Eftersom vissa projekt enbart handlar om att utbyta erfarenheter bidrar de dock inte alltid märkbart till att lösa de särskilda problem som finns i gränstrakter. |
| --- | --- |

5.92

I fråga om konsekvens ingår det många analyser i programmen under del A och B. Dessa är dock inte till särskilt stor nytta. Detta beror på att prioriteringarna och åtgärderna är resultatet av andra överväganden som inte beskrivs i programmen. Inga beslut fattades heller beträffande lösningen av särskilda problem orsakade av gränser, och analyserna bidrar inte till att fastställa utgångsläget i förhållande till vilket framstegen skall mätas. De första projekt som skall godkännas har utarbetats och skall genomföras i samarbete mellan de berörda parterna. Eftersom vissa projekt enbart handlar om att utbyta erfarenheter bidrar de dock inte alltid märkbart till att lösa de särskilda problem som finns i gränstrakter.

| 5.92 | Genom ”nedifrån och upp”-upplägget kommer sådana i samband med expertanalyserna icke identifierade men av de regionala och lokala myndigheterna gjorda överväganden i dagen vilka ger näring åt strategin och åt valet av prioriteter. Eftersom det övergripande målet för de gränsöverskridande gemenskapsinitiativprogrammen är att bidra till utvecklingen av gränsöverskridande ekonomiska och sociala poler, kan alla projekt som främjar samarbetet om denna fråga bidra till att detta mål uppnås. |
| --- | --- |

5.92

Genom ”nedifrån och upp”-upplägget kommer sådana i samband med expertanalyserna icke identifierade men av de regionala och lokala myndigheterna gjorda överväganden i dagen vilka ger näring åt strategin och åt valet av prioriteter. Eftersom det övergripande målet för de gränsöverskridande gemenskapsinitiativprogrammen är att bidra till utvecklingen av gränsöverskridande ekonomiska och sociala poler, kan alla projekt som främjar samarbetet om denna fråga bidra till att detta mål uppnås.

| 5.93 | Indikatorerna är otillräckliga för utvärderingar i efterhand av de framsteg som gjorts. De motsvarar inte målen i tillräckligt hög grad. Vissa indikatorer måste dessutom förtydligas och de informationskällor som används för att definiera dem bör vara mer exakta. I flertalet undersökta fall fanns det fortfarande inget dataprogram. |
| --- | --- |

5.93

Indikatorerna är otillräckliga för utvärderingar i efterhand av de framsteg som gjorts. De motsvarar inte målen i tillräckligt hög grad. Vissa indikatorer måste dessutom förtydligas och de informationskällor som används för att definiera dem bör vara mer exakta. I flertalet undersökta fall fanns det fortfarande inget dataprogram.

| 5.93 | Kommissionen medger att det på grund av att mervärdet av Interreginitiativet tar ett antal olika former är svårt att finna lämpliga indikatorer. Indikatoruppsättningarna i de enskilda Interreg III-programmen är dock en lovande start i denna riktning. |
| --- | --- |

5.93

Kommissionen medger att det på grund av att mervärdet av Interreginitiativet tar ett antal olika former är svårt att finna lämpliga indikatorer. Indikatoruppsättningarna i de enskilda Interreg III-programmen är dock en lovande start i denna riktning.

Kommissionen har uppmuntrat medlemsstaterna att inrätta datasystem för förvaltning av projekt och databaser för insamling av information som rör indikatorer.

| 5.94 | För innevarande period rekommenderar revisionsrätten att de indikatorsystem som gäller för de olika programmen förenklas och förbättras så att programmens inverkan kan mätas effektivare. Urvalskriterierna för projekten bör stärkas så att projektens mervärde ökar, det vill säga att de bidrar till att lösa gränsrelaterade problem. |
| --- | --- |

5.94

För innevarande period rekommenderar revisionsrätten att de indikatorsystem som gäller för de olika programmen förenklas och förbättras så att programmens inverkan kan mätas effektivare. Urvalskriterierna för projekten bör stärkas så att projektens mervärde ökar, det vill säga att de bidrar till att lösa gränsrelaterade problem.

| 5.94 | Kommissionen har med anledning av slutsatserna från de bedömningar som gjordes efter halva löptiden för programmen upprepade gånger uppmanat förvaltningsmyndigheterna för programmen att förbättra indikatorsystemen. Den har inom ramen för förenklingsarbetet uppmanat medlemsstaterna att förenkla sina resultatindikatorer och att begränsa antalet sådana indikatorer. |
| --- | --- |

5.94

Kommissionen har med anledning av slutsatserna från de bedömningar som gjordes efter halva löptiden för programmen upprepade gånger uppmanat förvaltningsmyndigheterna för programmen att förbättra indikatorsystemen. Den har inom ramen för förenklingsarbetet uppmanat medlemsstaterna att förenkla sina resultatindikatorer och att begränsa antalet sådana indikatorer.

| 5.95 | Om initiativet förlängs efter 2006 bör kommissionen inleda en undersökning för att ta reda på vilka problem som vållas av att det finns en gräns. Oavsett vilket tillvägagångssätt som sedan antas skulle undersökningen bidra till att fastställandet av konkreta mål blir initiativets högsta prioritet vilket ger initiativet mervärde. Indikatorerna måste därför definieras för varje delprogram. Genom att därefter fastställa detaljerade kriterier för bedömningen av programförslag skulle kommissionen möjliggöra en proaktiv politik gentemot medlemsstaterna. Den analys som krävs av samtliga program borde utnyttjas för att fastställa specifika mål och mäta framsteg på denna nivå. |
| --- | --- |

5.95

Om initiativet förlängs efter 2006 bör kommissionen inleda en undersökning för att ta reda på vilka problem som vållas av att det finns en gräns. Oavsett vilket tillvägagångssätt som sedan antas skulle undersökningen bidra till att fastställandet av konkreta mål blir initiativets högsta prioritet vilket ger initiativet mervärde. Indikatorerna måste därför definieras för varje delprogram. Genom att därefter fastställa detaljerade kriterier för bedömningen av programförslag skulle kommissionen möjliggöra en proaktiv politik gentemot medlemsstaterna. Den analys som krävs av samtliga program borde utnyttjas för att fastställa specifika mål och mäta framsteg på denna nivå.

| 5.95 | Kommissionen anser att mervärdet blir större om gemenskapsinitiativprogrammen bidrar till uppkomsten av gränsöverskridande ekonomiska poler snarare än att enbart bidra till att de kvarstående med gränserna sammanhängande problemen löses. Valet av detta upplägg inverkar på möjligheterna att fastställa standardindikatorer, även om det finns utrymme för förbättringar på detta område. |
| --- | --- |

5.95

Kommissionen anser att mervärdet blir större om gemenskapsinitiativprogrammen bidrar till uppkomsten av gränsöverskridande ekonomiska poler snarare än att enbart bidra till att de kvarstående med gränserna sammanhängande problemen löses. Valet av detta upplägg inverkar på möjligheterna att fastställa standardindikatorer, även om det finns utrymme för förbättringar på detta område.

| 5.96 | Dokument med riktlinjer och metoder bör finnas tillgängliga innan arbetet påbörjas med programmens utformning; förhandsbedömarens roll måste klargöras, liksom innehållet i programkomplementet. |
| --- | --- |

5.96

Dokument med riktlinjer och metoder bör finnas tillgängliga innan arbetet påbörjas med programmens utformning; förhandsbedömarens roll måste klargöras, liksom innehållet i programkomplementet.

| 5.96 | Kommissionen kommer att lägga fram dokument med riktlinjer och metoder i god tid före starten för nästa programperiod. Den överväger också, som ett led i förberedelserna för de nya reglerna, vilken roll förhandsbedömningen skall ha. |
| --- | --- |

5.96

Kommissionen kommer att lägga fram dokument med riktlinjer och metoder i god tid före starten för nästa programperiod. Den överväger också, som ett led i förberedelserna för de nya reglerna, vilken roll förhandsbedömningen skall ha.

| 5.97 | För att främja samarbetet bör slutligen de finansiella resurser som tilldelas initiativet inte längre fördelas av medlemsstaterna; det arbete som inletts med rättsliga samarbetsinstrument bör dessutom fullföljas och rekommendationerna verkställas. |
| --- | --- |

5.97

För att främja samarbetet bör slutligen de finansiella resurser som tilldelas initiativet inte längre fördelas av medlemsstaterna; det arbete som inletts med rättsliga samarbetsinstrument bör dessutom fullföljas och rekommendationerna verkställas.

| 5.97 | Kommissionen kommer att pröva revisionsrättens rekommendation i samband med förberedelserna för nästa programmeringsperiod. Den har i sitt paket med utkast till förordningar för den nya perioden föreslagit ett nytt rättsligt instrument. |
| --- | --- |

5.97

Kommissionen kommer att pröva revisionsrättens rekommendation i samband med förberedelserna för nästa programmeringsperiod. Den har i sitt paket med utkast till förordningar för den nya perioden föreslagit ett nytt rättsligt instrument.

---

(1)  Under 2003: Grekland, Spanien, Irland och Portugal.

(2)  210 579 miljoner euro för strukturfonderna och 19 598 miljoner euro för sammanhållningsfonden (2003 års prisnivå).

(3)  Kommissionen kan också göra direkta förnyelseåtgärder och åtgärder för tekniskt stöd upp till en budgetgräns på 0,65 %.

(4)  För att förenkla hänvisningarna används endast begreppet ”program” i texten för en generell hänvisning till stödet från strukturfonderna. Ett program kan få stöd från mer än en fond.

(5)  Siffrorna gäller före godkännandet av program och projekt i de nya medlemsstaterna från 2004.

(6)  Artikel 274 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

(7)  Norm 11 ”Riskanalys och riskhantering”, Norm 12 ”Särskild information om förvaltningen”, Norm 14 ”Anmälan av oegentligheter”, Norm 17 ”Övervakning”, Norm 18 ”Registrering av avvikelser”, Norm 20 ”Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen”, Norm 21 ”Granskningsrapporter” och Norm 22 ”Den interna granskningens struktur”.

(8)  Norm 17 ”Övervakning” och 22 ”Den interna granskningens struktur”.

(9)  Kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 av den 15 oktober 1997om fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 4253/88 i fråga om medlemsstaternas finansiella kontroll av verksamhet som samfinansieras av strukturfonderna (EGT L 290, 23.10.1997, s. 1). Sammanhållningsfondens system regleras genom rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en sammanhållningsfond (EGT L 130, 25.5.1994, s. 1).

(10)  Revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2001 om den finansiella kontrollen av strukturfonderna, kommissionens förordningar (EG) nr 2064/97 och (EG) nr 1681/94 (EGT C 314, 8.11.2001) och revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002, punkterna 5.16–5.21.

(11)  Tre från ERUF, två från ESF, en från utvecklingssektionen vid EUGFJ och en från Sammanhållningsfonden.

(12)  Irland, utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 94IR16006.

(13)  Frankrike (Loire), ERUF mål 2, 970313015; Tyskland (Thüringen) ERUF, mål 1, 940209005.

(14)  Italien (Emilia-Romagna), ESF mål 3, 940009I3.

(15)  Revisionsrätten – Årsrapport för budgetåret 1999, punkt 3.66.

(16)  Portugal (Azorerna), ERUF, mål 1, 941209013; Frankrike (Loire) ERUF, mål 2, 970313015.

(17)  Tyskland (Thüringen), ERUF, mål 1, 940209005.

(18)  Irland, utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 94IR16006.

(19)  Revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2001 om den finansiella kontrollen av strukturfonderna, punkt 33.

(20)  Irland, utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 94IR16006; Tyskland (Thüringen), ERUF, mål 1, 940209005; Portugal (Azorerna), ERUF, mål 1, 941209013.

(21)  Italien (Emilia-Romagna), ESF, mål 3, 940009I3.

(22)  Portugal (Madeira), ESF, mål 1, 947000P1.

(23)  Frankrike (Loire), ERUF, mål 2, 970313015; Irland, utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 94IR16006.

(24)  Tyskland (Thüringen), ERUF, mål 1, 940209005; Portugal (Azorerna), ERUF, mål 1, 941209013; Frankrike (Loire), ERUF, mål 2 970313015.

(25)  Portugal (Madeira), ESF, mål 1, 947000P1.

(26)  Irland, utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 94IR16006.

(27)  Portugal (Madeira), ESF, mål 1, 947000P1; Frankrike (Loire), ERUF, mål 2, 970313015; Tyskland (Thüringen), ERUF, mål 1, 940209005.

(28)  Icke stödberättigande utgifter och projekt:

Redovisning av projekt som inte överensstämmer med kriterierna för programmet: Tyskland (Thüringen), ERUF, mål 1, 940209005.

Redovisning av utgifter som inte är stödberättigande eller som uppstått utanför den stödberättigande perioden: Frankrike (Loire), ERUF, mål 2, 970313015; Portugal (Madeira), ESF, mål 1, 947000P1.

Samma utgift redovisad två gånger: Portugal (Azorerna), ERUF, mål 1, 941209013; Irland, utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 94IR16006; Tyskland (Thüringen), ERUF, mål 1, 940209005.

Sysselsättningskriteriet inte uppfyllt: Tyskland (Thüringen), ERUF, mål 1, 940209005.

Redovisning av icke–stödberättigande utgifter för dagliga förvaltningsuppgifter som utförs av den offentliga myndighet som begärt ersättning: Irland, utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 94IR16006.

Övriga icke-stödberättigande utgifter: Irland, utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 94IR16006.

(29)  Utgifter utan verifikationer:

Utgifter utan relevanta verifikationer: Irland, utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 94IR16006; Frankrike (Loire), ERUF, mål 2, 970313015; Portugal (Madeira), ESF, mål 1, 947000P1.

Redovisning av uppskattade i stället för faktiska utgifter: Frankrike (Loire), ERUF, mål 2, 970313015; Portugal (Madeira), ESF, mål 1, 947000P1.

Separata redovisningssystem eller korrekta bokföringskonton har inte använts och därmed har inte gemenskapens medel kunnat identifieras: Frankrike (Loire), ERUF, mål 2, 970313015.

En del av de indirekta kostnaderna fördelades till projekt utan underliggande beräkningar som stöd för det fördelade beloppet: Portugal (Madeira), ESF, mål 1, 947000P1.

(30)  Felaktig beräkning av gemenskapens stöd:

Eventuell intäktsgenerering eller andra inkomster har inte beaktats vid beräkningen av nivån på gemenskapens stöd till projekt: Portugal (Azorerna), ERUF, mål 1, 941209013.

Maxgränsen för offentligt stöd har överskridits: Tyskland (Thüringen), ERUF, mål 1, 940209005.

(31)  Övriga brister: Information och publicering om medverkan i strukturfonderna tillhandahölls inte: Frankrike (Loire), ERUF, mål 2, 970313015; Tyskland (Thüringen), ERUF, mål 1, 940209005; Portugal (Azorerna), ERUF, mål 1, 941209013; Portugal (Madeira), ESF, mål 1, 947000P1.

(32)  Tyskland (Thüringen), ERUF, mål 1, 940209005; Frankrike (Loire), ERUF, mål 2, 970313015; Portugal (Azorerna), ERUF, mål 1, 941209013.

(33)  Portugal (Madeira), ESF, mål 1, 947000P1.

(34)  Irland, utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 94IR16006.

(35)  Artikel 21.4 i rådets förordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 vad gäller samordningen av de olika strukturfondernas verksamhet dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och övriga befintliga finansieringsorgans verksamhet (EGT L 193, 31.7.1993, s. 20).

(36)  Artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 av den 15 oktober 1997om fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 4253/88 i fråga om medlemsstaternas finansiella kontroll av verksamhet som samfinansieras av strukturfonderna (EGT L 290, 23.10.1997, s. 1).

(37)  Enligt kraven i kommissionens förordning (EG) nr 1681/94.

(38)  33 ERUF (varav 2 avslutade), 27 ESF (varav 5 avslutade), 13 utvecklingssektionen vid EUGFJ (varav fem avslutade), fyra FFU (varav inget avslutats).

(39)  Brandenburg 940209002, Sachsen–Anhalt 940209003, Sachsen 940209004, Västberlin, mål 2, 1997–1999, 970213004, Sachsen, mål 1, GD V, 940209015, Attika 940809001, Västra Grekland 940809003, Tourismos–Politismos 940809016, Vägar – hamnar – flygplats, 940809019, Asturien 941109002, Kanarieöarna 941109003, Regionala incitament 941109015, Lokal miljö 941109024, Baskien, mål 2, 1997–1999, 971109007, Korsika 940313024, Guadeloupe 940313025, Guyana 940313026, Turism MoP (Irl) 940409003, Industriell utveckling (Irl) 940409007, Ekonomisk infrastruktur (Irl) 940409005, Sardinien 940509001, Apulien 940509002, Infrastruktur för vägtransporter 940509016, Kalabrien 940509011, Hainaut 941013001.

(40)  Regionala incitament 941109015, Aragonien, mål 2, 1997–1999, 971109001, Baskien, mål 2, 1997–1999, 971109007, Guadeloupe 940313025, Turism MoP (Irl) 940409003, Industriell utveckling (Irl) 940409007, Ekonomisk infrastruktur (Irl) 940409005, Infrastruktur för vägtransporter 940509016.

(41)  Sachsen 940209004, Sachsen mål 1, GD V 940209015, Västra Grekland 940809003, Vägar – hamnar – flygplats 940809019, Aragonien, mål 2, 1997–1999, 971109001, Baskien, mål 2, 1997–1999, 971109007, Guadeloupe, 940313025, Sardinien 940509001, Apulien 940509002, Infrastruktur för vägtransporter 940509016.

(42)  Brandenburg 940209002, Sachsen 940209004, Sachsen, mål 1, GD V, Aragonien, mål 2, 1997–1999, 971109001, Baskien, mål 2, 1997–1999, 971109007; Sydöstra Brabant, mål 2, 1997–1999.

(43)  Sydöstra Brabant, mål 2, 1997–1999; Ricerca, mål 1, 1994–1999.

(44)  Ricerca, mål 1, 1994–1999.

(45)  Brandenburg 940209002, Sachsen–Anhalt 940209003, Sachsen 940209004, Sachsen mål 1 DG V, Korsika 940313024, Réunion 940313028, Hainaut 941013001.

(46)  Tyskland 941001D1, Tyskland 943001D3.

(47)  Italien 940019I1, 940013I2, 940012I3, 940022I1, 940017I1.

(48)  Spanien 940112ES1, 970234ES2.

(49)  Spanien 94ES06016, Italien 94IT06045, Portugal 94PT16004, Spanien, Interreg Z1, 97EU16002, Förenade kungariket 94UK060160 5a, Irland 94IR06009, Frankrike (Bretagne) 94FR06016 5b, Frankrike (Guadeloupe), mål 1, 94FR16002SPD, Sicilien 94IT16033, Spanien 94ES06032, Tyskland 94DE06007, Italien 94IT06056, Österrike 95AT06016.

(50)  Spanien 94ES06016.

(51)  Spanien 94ES06032, Italien 94IT16033.

(52)  Irland 94IR06009, Förenade kungariket 94UK06016.

(53)  Spanien (Andalusien) 94ES06016, Italien 94IT06045, Frankrike (Guadeloupe), mål 1, 94FR16002SPD, Portugal 94PT16004, Förenade kungariket 94UK060160 5a.

(54)  Förenade kungariket 94UK06016, Spanien 94ES06016.

(55)  Spanien, Mål 1, 94ES14101.

(56)  Italien 94IT14101.

(57)  Förenade kungariket, mål 1, 94UK16003.

(58)  Notera att när mer än en fond bidrar till samma program avslutas respektive fonds del separat. Det är därför siffrorna inte överensstämmer med det totala antalet program som anges i punkt 5.3.

(59)  Målen för strukturåtgärderna har sedan dess grupperats om för programperioden 2000 till 2006.

Källa:Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

(60)  Målen för strukturåtgärderna har sedan dess grupperats om för programperioden 2000 till 2006.

(61)  Siffror tillgängliga per den 15 april 2004.

Källa:Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

(62)  Målen för strukturåtgärderna har sedan dess grupperats om för programperioden 2000 till 2006.

Källa:Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

(63)  Målen för strukturåtgärderna har sedan dess grupperats om för programperioden 2000 till 2006.

Källa:Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

(64)  Kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 av den 2 mars 2001 om genomförandebestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1260/1999 beträffande förvaltnings- och kontrollsystemen för stöd som beviljas inom ramen för strukturfonderna (EGT L 63, 3.3.2001, s. 21).

(65)  Kommissionens förordning (EG) nr 448/2001 av den 2 mars 2001 om genomförandebestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1260/1999 beträffande förfarandet för finansiella korrigeringar av stöd som beviljas inom ramen för strukturfonderna (EGT L 64, 6.3.2001, s. 13).

(66)  Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (EGT L 161, 26.6.1999, s. 1).

(67)  Bedömningen slutfördes inte för gemenskapsinitiativen och man kunde inte komma fram till ett slutomdöme för systemen för Grekland, Spanien, Förenade kungariket (Nordirland) och för ett program i Portugal.

(68)  Fem från ERUF, fyra från ESF, en från utvecklingssektionen vid EUGFJ och en från FFU.

(69)  Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001.

(70)  Belgien, FFU utanför mål 1-området, 2000BE14FDO001.

(71)  Italien (Apulien), ERUF, mål 1, 1999IT161PO009; Spanien (Galicien), ERUF, mål 1, 2000ES161PO011.

(72)  Spanien (Galicien), ERUF, mål 1, 2000ES161PO011; Italien (Piemonte), ERUF, mål 2, 2000IT162DO007; Förenade kungariket (East Midlands), ERUF, mål 2, 2000GB162DO004.

(73)  Spanien (Andalusien), utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 2000ES161PO003.

(74)  Tyskland (Thüringen), ESF, mål 1, 1999DE161PO002; Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001.

(75)  Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001 (operativt centrum för Haag); Spanien (Andalusien), utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 2000ES161PO003.

(76)  Italien (Apulien), ERUF, mål 1, 1999IT161PO009.

(77)  Belgien (Hainaut), ERUF, mål 1, 1999BE161DO001; Spanien, ESF, mål 1, 2000ES053PO311; Förenade kungariket (East Midlands), ERUF, mål 2, 2000GB162DO004.

(78)  Spanien (Galicien), ERUF, mål 1, 2000ES161PO011; Förenade kungariket (East Midlands), ERUF, mål 2, 2000GB162DO004; Italien (Apulien), ERUF, mål 1, 1999IT161PO009.

(79)  Spanien (Andalusien), utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 2000ES161PO003.

(80)  Italien (Apulien), ERUF, mål 1, 1999IT161PO009; Italien (Piemonte), ERUF, mål 2, 2000IT162DO007; Förenade kungariket (East Midlands), ERUF, mål 2, 2000GB162DO004.

(81)  Tyskland (Thüringen), ESF, mål 1, 1999DE161PO002.

(82)  Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001.

(83)  Belgien, FFU, utanför mål 1-områden, 2000BE14FDO001; Italien (Piemonte), ERUF, mål 2, 2000IT162DO007.

(84)  Icke stödberättigande utgifter och projekt:

Utgiftsredovisning utan samband med berörda program eller projekt: Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001; Belgien, FFU, utanför mål 1-område, 2000BE14FDO001; Förenade kungariket (East Midlands), ERUF, mål 2, 2000GB162DO004; Belgien (Hainaut), ERUF, mål 1, 1999BE161DO001; Italien (Apulien), ERUF, mål 1; Spanien (Andalusien), utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 2000ES161PO003.

Redovisning av utgifter som uppstått utanför den stödberättigande perioden: Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001; Spanien (Andalusien), utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 2000ES161PO003; Förenade kungariket (East Midlands), ERUF, mål 2, 2000GB162DO004; Spanien (Galicien), ERUF, mål 1, 2000ES161PO011.

Redovisning av återbetalningsbar moms: Belgien (Hainaut), ERUF, mål 1, 1999BE161DO001.

Utgifter har redovisats trots att slutlig stödmottagare inte betalat ut anslagen till projekten: Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001.

(85)  Utgifter utan styrkande handlingar:

Redovisning av uppskattade, inte faktiska, utgifter: Tyskland (Thüringen), ESF, mål 1, 1999DE161PO002; Spanien, ESF, mål 1, 2000ES053PO311.

Utgifter utan tillräckliga styrkande handlingar: Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001; Tyskland (Thüringen), ESF, mål 1, 1999DE161PO002; Spanien, ESF, mål 1, 2000ES053PO311; Förenade kungariket (East Midlands), ERUF, mål 2, 2000GB162DO004; Belgien (Hainaut), ERUF, mål 1, 1999BE161DO001; Spanien (Galicien), ERUF, mål 1, 2000ES161PO011.

En del av de indirekta kostnaderna fördelades till projekt utan underliggande beräkningar som stöd för det fördelade beloppet: Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001; Tyskland (Thüringen), ESF, mål 1, 1999DE161PO002; Spanien, ESF, mål 1, 2000ES053PO311; Förenade kungariket (East Midlands), ERUF, mål 2, 2000GB162DO004; Spanien (Galicien), ERUF, mål 1, 2000ES161PO011.

Separata redovisningssystem eller korrekta bokföringskonton har inte använts och därmed har inte gemenskapens medel kunnat identifieras: Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001.

(86)  Felaktig beräkning av gemenskapens stöd: Eventuell intäktsgenerering eller andra inkomster har inte beaktats vid beräkningen av nivån på gemenskapens stöd till projekt: Spanien (Andalusien) utvecklingssektionen vid EUGFJ, mål 1, 2000ES161PO003; Förenade kungariket (East Midlands), ERUF, mål 2, 2000GB162DO004; Spanien (Galicien), ERUF, mål 1, 2000ES161PO011; Italien (Apulien), ERUF, mål 1, 1999IT161PO009.

(87)  Övriga brister:

Underlåtenhet att kontrollera att korrekt nationell medfinansiering faktiskt var tillgänglig: Tyskland (Thüringen), ESF, mål 1, 1999DE161PO002.

Underlåtenhet att genomföra en miljökonsekvensbedömning: Italien (Apulien), ERUF, mål 1, 1999IT161PO009.

Information och publicering om medverkan i strukturfonderna tillhandahölls inte: Nederländerna, ESF, mål 3, 1999NL053DO001; Spanien (Galicien), ERUF, mål 1, 2000ES161PO011.

Gemenskapens bestämmelser om offentlig upphandling har inte följts: Belgien, fonden för fiskets utveckling, utanför mål 1-områden, 2000BE14FDO001; Förenade kungariket (East Midlands), ERUF, mål 2, 2000GB162DO004; Belgien (Hainaut), ERUF, mål 1, 1999BE161DO001; Spanien (Galicien), ERUF, mål 1, 2000ES161PO011; Italien (Apulien), ERUF, mål 1, 1999IT161PO009.

Viktiga ändringar av ett projekt har inte anmälts: Tyskland (Thüringen), ESF, mål 1, 1999DE161PO002.

(88)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 5.24.

(89)  Artikel 38.5 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999.

(90)  Artikel 39.2 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999

(91)  Grekland och Spanien.

(92)  Grekland, Spanien och Portugal.

(93)  I ett fall fortsatte inte GD Regionalpolitik åtgärderna (Nordrhein–Westfalen, mål 2, 1992–1993); i två fall har inte generaldirektoratet tagit slutlig ställning, (Piemonte 1994–1996, infrastruktur vid flygplatser i Italien 1997–1999).

(94)  Italien, Aree attrezzate, 1989–1993; Greater Manchester, Lancashire och Cheshire, mål 2, 1997–1999.

(95)  Årsrapporten för budgetåret 1996; särskild rapport nr 14/98 om avslutandet av ERUF:s interventionsformer (EGT C 368, 27.11.1998).

(96)  Yttrande nr 2/2004.

(97)  Punkterna 70 a, 70 c och 70 d i den särskilda rapporten.

(98)  Punkterna 71 a, 71 b, 71 c, 71 d, 71 e och 71 f i den särskilda rapporten.

(99)  Programkomplementet är en tilläggshandling med närmare detaljer om programmets genomförande.

(100)  Särskild rapport nr 4/2004 (kommer att offentliggöras).

BILAGA 1

| Revisionsrättens bedömning av genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 om förvaltnings- och kontrollsystemen i de besökta medlemsstaterna |
| --- |
| Viktiga granskningsområden | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Medlemsstat/Region/Fond | Tydlig definition, fördelning och uppdelning av funktioner (artikel 3) | Tillfredsställande dagliga rutiner för att kontrollera att medfinansierade insatser är lagenliga och korrekta (artikel 4) | Tillfredsställande verifieringskedja (artikel 7) | Lämpliga förfaranden för återkrav (artikel 8) | Förvissning om att intyg om utgiftsdeklarationer är tillförlitliga (artikel 9) | Framsteg när det gäller kontroller omfattande minst fem procent av de totala stödberättigande utgifterna (artikel 10) | Lämplig organisation av femprocents- kontrollerna (artiklarna 10–12) | Oberoende och revisionsnormer hos det organ som utfärdar deklaration vid programmets avslutande (artikel 15) | Granskning av förvaltnings- och kontrollsystem som förberedelse för deklarationen vid programmets avslutande (artikel 16) |
| Thüringen (Tyskland) ESF | | | | (1) | | | | | |
| Nederländerna ESF | | | | | | | | | |
| Spanien ESF | | | | (1) | | | | | |
| Grekland ESF | | | | (1) | | | (i/g) | | |
| Galicien (Spanien) ERUF | | | | (1) | | | | | (i/g) |
| Piemonte (Italien) ERUF | | | | (1) | | | | | |
| East Midlands (Förenade kungariket) ERUF | | | | (1) | | | | | |
| Hainaut (Belgien) ERUF | | | | (1) | | | | | |
| Apulien (Italien) ERUF | | | | (1) | | | | | |
| Andalusien (Spanien) EUGFJ utveckling | | | | (1) | | | | | |
| Belgien FFU utanför mål 1-områden | | | | (1) | | | | | |

Revisionsrättens bedömning av genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 om förvaltnings- och kontrollsystemen i de besökta medlemsstaterna

Viktiga granskningsområden

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Medlemsstat/Region/Fond

Tydlig definition, fördelning och uppdelning av funktioner (artikel 3)

Tillfredsställande dagliga rutiner för att kontrollera att medfinansierade insatser är lagenliga och korrekta (artikel 4)

Tillfredsställande verifieringskedja (artikel 7)

Lämpliga förfaranden för återkrav (artikel 8)

Förvissning om att intyg om utgiftsdeklarationer är tillförlitliga (artikel 9)

Framsteg när det gäller kontroller omfattande minst fem procent av de totala stödberättigande utgifterna (artikel 10)

Lämplig organisation av femprocents- kontrollerna (artiklarna 10–12)

Oberoende och revisionsnormer hos det organ som utfärdar deklaration vid programmets avslutande (artikel 15)

Granskning av förvaltnings- och kontrollsystem som förberedelse för deklarationen vid programmets avslutande (artikel 16)

Thüringen (Tyskland) ESF

(1)

Nederländerna ESF

Spanien ESF

(1)

Grekland ESF

(1)

(i/g)

Galicien (Spanien) ERUF

(1)

(i/g)

Piemonte (Italien) ERUF

(1)

East Midlands (Förenade kungariket) ERUF

(1)

Hainaut (Belgien) ERUF

(1)

Apulien (Italien) ERUF

(1)

Andalusien (Spanien) EUGFJ utveckling

(1)

Belgien FFU utanför mål 1-områden

(1)

| (a) | | Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs. |
| --- | --- | --- |
| (b) | | Fungerar, men förbättringar krävs. |
| (c) | | Fungerar inte. |
| För närmare upplysningar, se punkterna 5.47-5.54. |
| (1) | Förfarandena har inte granskats, eftersom de inte har behövt tillämpas. |
| (n/k) | Inte granskad. |

(a)

Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs.

(b)

Fungerar, men förbättringar krävs.

(c)

Fungerar inte.

För närmare upplysningar, se punkterna 5.47-5.54.

(1)

Förfarandena har inte granskats, eftersom de inte har behövt tillämpas.

(n/k)

Inte granskad.

BILAGA 2

Uppföljning av viktiga iakttagelser

| Iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Kommentar | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Brister i övervakningssystem och kontroll, återkommande felaktiga utbetalningar |
| Bristerna i tillämpningen av övervakningssystem och kontroller utgör fortfarande en risk för att utgifterna inte är lagliga och korrekta. En del framsteg har kunnat konstateras, men medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem är fortfarande otillräckliga för att kunna garantera att gemenskapens bestämmelser följs konsekvent. Icke stödberättigande utgifter redovisas alltjämt och felaktiga utbetalningar görs, både under programtiden och i samband med dess avslutande. De principiella problemen finns kvar, nämligen medlemsstaternas underlåtenhet att tillämpa de förfaranden som angetts i förordningarna, otydlig uppdelning av funktioner och brister i de kontroller som görs av medlemsstaternas myndigheter.
  Utgifterna vid avslutandet av programmen från perioden 1994–1999 innehåller fortfarande fel, liksom de löpande utgifterna för programmen under perioden 2000–2006. Systembristerna bekräftas av de fel som upptäckts i enskilda projekt.
  (Årsrapporten 1999, punkterna 3.43–3.52; årsrapporten 2000, punkterna 3.36–3.38, 3.44–3.56; årsrapporten 2001, punkterna 3.56–3.64; årsrapporten 2002, punkterna 5.22–5.32) | Kommissionen har enbart dokumenterade bevis från ett flertal av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. Den har åtagit sig att öka antalet granskningar, och att kontrollera de utgifter som ligger bakom medlemsstaternas begäran om utbetalningar. Granskningarnas omfattning är fortfarande begränsad i förhållande till hela granskningsområdet, men de belyser medlemsstaternas brister i efterlevnaden av förordningarna. | Trots att kommissionen har gjort insatser för att öka säkerhetsgraden kan den ännu inte lämna några garantier för att de transaktioner som ligger bakom gemenskapens utbetalningar är lagliga och korrekta. Kommissionen kan därför ännu inte lämna några garantier för systemens och kontrollernas konkreta verkan. | Kommissionen har gjort betydande framsteg i fråga om granskningen av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem för programperioden 2000-2006. Den har rekommenderat förbättringar närhelst systemen befunnits icke uppfylla fordringarna i förordningarna eller konstaterats fungera på ett ineffektivt sätt. Den har i vissa fall kommit överens med de berörda medlemsstaterna om omfattande åtgärdsplaner och följer upp genomförandet av dessa. Utöver utförandet av sitt eget granskningsarbete övervakar kommissionen medlemsstaternas myndigheters granskningsarbete, för diskussioner med dessa myndigheter om systemen och tillhandahåller riktlinjer. I de fall då kommissionen hyser allvarliga tvivel på att systemen garanterar att de redovisade utgifterna är korrekta, håller den inne utbetalningarna till de berörda programmen. Resultatet av detta arbete är att de försäkringar som kommissionen erhöll under 2003 rörande de nationella systemen på det hela taget är mer omfattande än de som erhölls under 2002.
  Vad beträffar programperioden 1994-1999 anser kommissionen att den noggranna kontrollen av avslutandehandlingar, dess avslutandegranskningar av ett riskbaserat urval av program och tillämpningen av finansiella korrigeringar vid otillräckligt granskningsarbete eller individuella fel ger en sund bas för erhållandet av skäliga garantier vad beträffar de utgifter som medfinansierats. |
| Begränsningar i kommissionens försäkringar om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar |
| Generaldirektörerna för strukturåtgärder avger årliga förklaringar för sina respektive politikområden. De begränsar sin försäkran om utgifternas laglighet och korrekthet till kommissionens interna system och uttalar sig endast i liten utsträckning om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar i medlemsstaterna.
  Generaldirektörerna avgav inga reservationer för de fyra strukturfonderna för perioden 1994–1999. Detta överensstämmer inte med revisionsrättens iakttagelser, vilka även bekräftats av kommissionen, som tyder på många systembrister.
  Kommissionen har upprepade gånger besvarat revisionsrättens iakttagelser med att lämpliga kontroller skulle göras vid avslutandet av programmen från perioden 1994–1999. Kommissionen planerar dock att kontrollera de underliggande utgifterna efter det att slutbetalningarna har gjorts. Endast i undantagsfall kommer kommissionen att kontrollera medlemsstaterna före utbetalning.
  (Årsrapporten 2002, punkterna 5.10–5.14 och 5.21) | Ett begränsat antal granskningar har gjorts i medlemsstaterna. Förklaringarna bygger dessutom på antagandet att medlemsstaterna fullföljer sina kontroll- och förvaltningsåtaganden i enlighet med gällande förordningar. När det gäller uppgifter om fungerande system i medlemsstaterna och deras eventuella tillförlitlighet är förklaringarna därför i vissa fall begränsade till en negativ uppskattning. | Även om insatser har gjorts för att höja förklaringarnas kvalitet är deras täckning i huvudsak fortfarande begränsad till kommissionens interna kontrollsystem. De ger ingen övergripande fingervisning, inte ens någon indirekt sådan, om huruvida de utgifter som förvaltas av medlemsstaternas system är lagliga och korrekta. | Räckvidden för förklaringarna har ökat allteftersom generaldirektoraten har slutfört sina bedömningar av systemen och utfört ytterligare granskningsarbete i medlemsstaterna. Förklaringarna är dock nödvändigtvis inriktade på försäkringarna med avseende på de utgifter som varje generaldirektorat verkställt och med avseende på generaldirektoratets egen verksamhet och egna system för att trygga att de utgifter som förvaltas av medlemsstaterna är korrekta. |
| Förseningar och brister i avslutandet av programmen för perioden 1994–1999 |
| Framgångarna vid avslutandet av programmen från tidigare perioder har varit begränsade. Många av de revisionsutlåtanden vid avslutandet som medlemsstaterna lämnade till kommissionen var ofullständiga och kunde inte godkännas. Kommissionen har gjort slutbetalningar trots att samtliga krav i förordningarna inte följdes.
  (Årsrapporten 2002, punkterna 5.36–5.38) | Kommissionen har ett program för efterhandsgranskningar. | Huvuddelen av granskningarna sker sent 2004 eller under 2005. | Trots att medlemsstaterna ingav avslutandehandlingarna sent och att handlingarna var av varierande kvalitet gjorde kommissionen under 2003 goda framsteg i prövningen av framställningarna om slutbetalning rörande programmen för perioden 1994-1999. Kommissionen började med avslutandegranskningarna under 2002 och hade, med avseende på vissa fonder, avslutat de flesta granskningarna i mitten av 2004. |
| Begränsad uppföljning av iakttagelser från granskningen |
| Även om vissa framsteg kunde noteras följer inte kommissionen alltid upp revisionsrättens granskningar vid rätt tidpunkt, på rätt sätt eller fullständigt. Kommissionen utvidgar sällan sina utredningar utöver de stickprov som undersökts av revisionsrätten, inte ens i de fall då det finns bevis på att de felaktigheter som upptäcks kan vara systematiska.
  (Årsrapporten 2002, punkterna 5.44–5.52) | Kommissionens uppföljande åtgärder har förbättrats, även om det fortfarande finns fördröjningar. | | |

Iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Kommentar

Kommissionens svar

Brister i övervakningssystem och kontroll, återkommande felaktiga utbetalningar

Bristerna i tillämpningen av övervakningssystem och kontroller utgör fortfarande en risk för att utgifterna inte är lagliga och korrekta. En del framsteg har kunnat konstateras, men medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem är fortfarande otillräckliga för att kunna garantera att gemenskapens bestämmelser följs konsekvent. Icke stödberättigande utgifter redovisas alltjämt och felaktiga utbetalningar görs, både under programtiden och i samband med dess avslutande. De principiella problemen finns kvar, nämligen medlemsstaternas underlåtenhet att tillämpa de förfaranden som angetts i förordningarna, otydlig uppdelning av funktioner och brister i de kontroller som görs av medlemsstaternas myndigheter.

Utgifterna vid avslutandet av programmen från perioden 1994–1999 innehåller fortfarande fel, liksom de löpande utgifterna för programmen under perioden 2000–2006. Systembristerna bekräftas av de fel som upptäckts i enskilda projekt.

(Årsrapporten 1999, punkterna 3.43–3.52; årsrapporten 2000, punkterna 3.36–3.38, 3.44–3.56; årsrapporten 2001, punkterna 3.56–3.64; årsrapporten 2002, punkterna 5.22–5.32)

Kommissionen har enbart dokumenterade bevis från ett flertal av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. Den har åtagit sig att öka antalet granskningar, och att kontrollera de utgifter som ligger bakom medlemsstaternas begäran om utbetalningar. Granskningarnas omfattning är fortfarande begränsad i förhållande till hela granskningsområdet, men de belyser medlemsstaternas brister i efterlevnaden av förordningarna.

Trots att kommissionen har gjort insatser för att öka säkerhetsgraden kan den ännu inte lämna några garantier för att de transaktioner som ligger bakom gemenskapens utbetalningar är lagliga och korrekta. Kommissionen kan därför ännu inte lämna några garantier för systemens och kontrollernas konkreta verkan.

Kommissionen har gjort betydande framsteg i fråga om granskningen av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem för programperioden 2000-2006. Den har rekommenderat förbättringar närhelst systemen befunnits icke uppfylla fordringarna i förordningarna eller konstaterats fungera på ett ineffektivt sätt. Den har i vissa fall kommit överens med de berörda medlemsstaterna om omfattande åtgärdsplaner och följer upp genomförandet av dessa. Utöver utförandet av sitt eget granskningsarbete övervakar kommissionen medlemsstaternas myndigheters granskningsarbete, för diskussioner med dessa myndigheter om systemen och tillhandahåller riktlinjer. I de fall då kommissionen hyser allvarliga tvivel på att systemen garanterar att de redovisade utgifterna är korrekta, håller den inne utbetalningarna till de berörda programmen. Resultatet av detta arbete är att de försäkringar som kommissionen erhöll under 2003 rörande de nationella systemen på det hela taget är mer omfattande än de som erhölls under 2002.

Vad beträffar programperioden 1994-1999 anser kommissionen att den noggranna kontrollen av avslutandehandlingar, dess avslutandegranskningar av ett riskbaserat urval av program och tillämpningen av finansiella korrigeringar vid otillräckligt granskningsarbete eller individuella fel ger en sund bas för erhållandet av skäliga garantier vad beträffar de utgifter som medfinansierats.

Begränsningar i kommissionens försäkringar om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar

Generaldirektörerna för strukturåtgärder avger årliga förklaringar för sina respektive politikområden. De begränsar sin försäkran om utgifternas laglighet och korrekthet till kommissionens interna system och uttalar sig endast i liten utsträckning om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar i medlemsstaterna.

Generaldirektörerna avgav inga reservationer för de fyra strukturfonderna för perioden 1994–1999. Detta överensstämmer inte med revisionsrättens iakttagelser, vilka även bekräftats av kommissionen, som tyder på många systembrister.

Kommissionen har upprepade gånger besvarat revisionsrättens iakttagelser med att lämpliga kontroller skulle göras vid avslutandet av programmen från perioden 1994–1999. Kommissionen planerar dock att kontrollera de underliggande utgifterna efter det att slutbetalningarna har gjorts. Endast i undantagsfall kommer kommissionen att kontrollera medlemsstaterna före utbetalning.

(Årsrapporten 2002, punkterna 5.10–5.14 och 5.21)

Ett begränsat antal granskningar har gjorts i medlemsstaterna. Förklaringarna bygger dessutom på antagandet att medlemsstaterna fullföljer sina kontroll- och förvaltningsåtaganden i enlighet med gällande förordningar. När det gäller uppgifter om fungerande system i medlemsstaterna och deras eventuella tillförlitlighet är förklaringarna därför i vissa fall begränsade till en negativ uppskattning.

Även om insatser har gjorts för att höja förklaringarnas kvalitet är deras täckning i huvudsak fortfarande begränsad till kommissionens interna kontrollsystem. De ger ingen övergripande fingervisning, inte ens någon indirekt sådan, om huruvida de utgifter som förvaltas av medlemsstaternas system är lagliga och korrekta.

Räckvidden för förklaringarna har ökat allteftersom generaldirektoraten har slutfört sina bedömningar av systemen och utfört ytterligare granskningsarbete i medlemsstaterna. Förklaringarna är dock nödvändigtvis inriktade på försäkringarna med avseende på de utgifter som varje generaldirektorat verkställt och med avseende på generaldirektoratets egen verksamhet och egna system för att trygga att de utgifter som förvaltas av medlemsstaterna är korrekta.

Förseningar och brister i avslutandet av programmen för perioden 1994–1999

Framgångarna vid avslutandet av programmen från tidigare perioder har varit begränsade. Många av de revisionsutlåtanden vid avslutandet som medlemsstaterna lämnade till kommissionen var ofullständiga och kunde inte godkännas. Kommissionen har gjort slutbetalningar trots att samtliga krav i förordningarna inte följdes.

(Årsrapporten 2002, punkterna 5.36–5.38)

Kommissionen har ett program för efterhandsgranskningar.

Huvuddelen av granskningarna sker sent 2004 eller under 2005.

Trots att medlemsstaterna ingav avslutandehandlingarna sent och att handlingarna var av varierande kvalitet gjorde kommissionen under 2003 goda framsteg i prövningen av framställningarna om slutbetalning rörande programmen för perioden 1994-1999. Kommissionen började med avslutandegranskningarna under 2002 och hade, med avseende på vissa fonder, avslutat de flesta granskningarna i mitten av 2004.

Begränsad uppföljning av iakttagelser från granskningen

Även om vissa framsteg kunde noteras följer inte kommissionen alltid upp revisionsrättens granskningar vid rätt tidpunkt, på rätt sätt eller fullständigt. Kommissionen utvidgar sällan sina utredningar utöver de stickprov som undersökts av revisionsrätten, inte ens i de fall då det finns bevis på att de felaktigheter som upptäcks kan vara systematiska.

(Årsrapporten 2002, punkterna 5.44–5.52)

Kommissionens uppföljande åtgärder har förbättrats, även om det fortfarande finns fördröjningar.

KAPITEL 6

Inre politik, inklusive forskning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens mål och omfattning

Bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll

Införandet av normer för intern kontroll

Preliminär bedömning av förvaltnings- och kontrollsystemen för sjätte ramprogrammet

Preliminär bedömning av förvaltnings- och kontrollsystemen för Europeiska flyktingfonden inom området frihet, säkerhet och rättvisa

Resultat av granskningen av underliggande transaktioner som godkänts under budgetåret

Analys av kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand

Genomgång av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Slutsatser och rekommendationer

Uppföljning av tidigare iakttagelser i särskild rapport nr 2/2002 om Sokrates och Ungdom för Europa

Huvudsakliga iakttagelser i särskild rapport nr 1/2004 om femte ramprogrammet (1998–2002)

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 6.1 | Europeiska unionens inre politik inriktas framför allt på genomförandet och utvecklingen av den inre marknaden och omfattar fyra hela underavsnitt i budgeten (utöver mindre delar under andra underavsnitt) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Dessa är följande: |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

6.1

Europeiska unionens inre politik inriktas framför allt på genomförandet och utvecklingen av den inre marknaden och omfattar fyra hela underavsnitt i budgeten (utöver mindre delar under andra underavsnitt) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Dessa är följande:

| — | Utbildning, vidareutbildning och ungdomsfrågor (underavsnitt B3). |
| --- | --- |

—

Utbildning, vidareutbildning och ungdomsfrågor (underavsnitt B3).

| — | Energi, Euratoms nukleära säkerhetskontroll och miljö (underavsnitt B4). |
| --- | --- |

—

Energi, Euratoms nukleära säkerhetskontroll och miljö (underavsnitt B4).

| — | Konsumentskydd, den inre marknaden, näringsliv och transeuropeiska nät (underavsnitt B5). |
| --- | --- |

—

Konsumentskydd, den inre marknaden, näringsliv och transeuropeiska nät (underavsnitt B5).

| — | Forskning och teknisk utveckling (underavsnitt B6). |
| --- | --- |

—

Forskning och teknisk utveckling (underavsnitt B6).

I
  diagram 6.1 och 6.2
  visas hur anslagen användes under 2003.

| 6.2 | Inom kommissionen är ansvaret för genomförandet av den inre politiken och förvaltningen av tillhörande budget spritt över 14 generaldirektorat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De största – i fråga om förvaltade medel – är generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för energi och transport, Generaldirektoratet för informationssamhället, Generaldirektoratet för utbildning och kultur och det Gemensamma forskningscentret. |
| --- | --- |

6.2

Inom kommissionen är ansvaret för genomförandet av den inre politiken och förvaltningen av tillhörande budget spritt över 14 generaldirektorat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De största – i fråga om förvaltade medel – är generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för energi och transport, Generaldirektoratet för informationssamhället, Generaldirektoratet för utbildning och kultur och det Gemensamma forskningscentret.

Image

Image

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens mål och omfattning

| 6.3 | Granskningens mål var att bidra till revisionsrättens revisionsförklaring om den allmänna budgeten genom en särskild bedömning av området inre politik som helhet. I detta syfte undersöktes vid granskningen särskilt hur utvalda system för övervakning och kontroll fungerade, och det bedömdes i vilken utsträckning kommissionens interna kontroller ger säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Granskningen inriktades på: |
| --- | --- |

6.3

Granskningens mål var att bidra till revisionsrättens revisionsförklaring om den allmänna budgeten genom en särskild bedömning av området inre politik som helhet. I detta syfte undersöktes vid granskningen särskilt hur utvalda system för övervakning och kontroll fungerade, och det bedömdes i vilken utsträckning kommissionens interna kontroller ger säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Granskningen inriktades på:

| — | Kommissionens internkontrollmiljö vid fyra av de fjorton generaldirektoraten inom området inre politik, nämligen Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället, Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor samt Generaldirektoratet för utbildning och kultur. |
| --- | --- |

—

Kommissionens internkontrollmiljö vid fyra av de fjorton generaldirektoraten inom området inre politik, nämligen Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället, Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor samt Generaldirektoratet för utbildning och kultur.

| — | Förvaltnings- och kontrollsystemen för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, och för Europeiska flyktingfonden inom området frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

—

Förvaltnings- och kontrollsystemen för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, och för Europeiska flyktingfonden inom området frihet, säkerhet och rättvisa.

| — | Granskning av ett urval åtaganden och betalningar som godkändes under 2003. |
| --- | --- |

—

Granskning av ett urval åtaganden och betalningar som godkändes under 2003.

| — | Rapporterna om kommissionens redovisningsrevisioner. |
| --- | --- |

—

Rapporterna om kommissionens redovisningsrevisioner.

| — | Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för de fyra avdelningar inom kommissionen som nämns ovan (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

—

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för de fyra avdelningar inom kommissionen som nämns ovan (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll

Införandet av normer för intern kontroll

Omfattning av granskningen av införandet av kommissionens normer för intern kontroll

| 6.4 | Revisionsrätten har granskat införandet av åtta av de 24 normerna för intern kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) vid generaldirektoraten för forskning, för informationssamhället, för utbildning och kultur och för rättsliga och inrikes frågor, som samtliga skulle ha varit införda vid utgången av 2003, och bedömde huruvida kommissionens egenbedömning är korrekt (se kapitel 1, punkterna 1.80–1.84) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.4

Revisionsrätten har granskat införandet av åtta av de 24 normerna för intern kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) vid generaldirektoraten för forskning, för informationssamhället, för utbildning och kultur och för rättsliga och inrikes frågor, som samtliga skulle ha varit införda vid utgången av 2003, och bedömde huruvida kommissionens egenbedömning är korrekt (se kapitel 1, punkterna 1.80–1.84) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Revisionsrätten delar inte kommissionens egenbedömning på flera områden

| 6.5 | Revisionsrättens kontrollarbete bekräftade att de fyra generaldirektoraten under 2003 i allmänhet följde de krav som anges i kommissionens normer för intern kontroll, med följande undantag: |
| --- | --- |

6.5

Revisionsrättens kontrollarbete bekräftade att de fyra generaldirektoraten under 2003 i allmänhet följde de krav som anges i kommissionens normer för intern kontroll, med följande undantag:

| 6.5 | |
| --- | --- |

6.5

| — | Vid Generaldirektoratet för forskning konstaterades att normerna 20 ”Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen” och 21 ”Granskningsrapporter” hade genomförts i tillräcklig utsträckning, men att en lämplig uppföljning av de korrigeringsåtgärder som beslutats för dessa normer (som hade decentraliserats till direktoratsnivå) inte var helt säkerställd i slutet av 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Vid analysen bekräftades också tidigare iakttagelser som gjorts av revisionsrätten beträffande otillräcklig efterlevnad av norm 12 ”Särskild information om förvaltninge” (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

—

Vid Generaldirektoratet för forskning konstaterades att normerna 20 ”Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen” och 21 ”Granskningsrapporter” hade genomförts i tillräcklig utsträckning, men att en lämplig uppföljning av de korrigeringsåtgärder som beslutats för dessa normer (som hade decentraliserats till direktoratsnivå) inte var helt säkerställd i slutet av 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Vid analysen bekräftades också tidigare iakttagelser som gjorts av revisionsrätten beträffande otillräcklig efterlevnad av norm 12 ”Särskild information om förvaltninge” (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| — | Inrättandet av enheten ”Samordning och integration av interna kontrollsystem” i GD Forskning i februari 2004 skulle bidra till att stärka uppföljningen av korrigeringsåtgärder.
  Beträffande kontrollnorm 12 har kommissionen för avsikt att komplettera genomförandet under 2004. |
| --- | --- |

—

Inrättandet av enheten ”Samordning och integration av interna kontrollsystem” i GD Forskning i februari 2004 skulle bidra till att stärka uppföljningen av korrigeringsåtgärder.

Beträffande kontrollnorm 12 har kommissionen för avsikt att komplettera genomförandet under 2004.

| — | När det gäller Generaldirektoratet för informationssamhället anser revisionsrätten att de grundläggande kraven i två fall har genomförts till viss del. I fråga om norm 12 ”Särskild information om förvaltningen” beror detta på att planeringsinstrumentet IRMS, systemet för integrerad resursförvaltning, inte användes systematiskt. När det gäller norm 20 ”Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen” är de nya förfarandena ofta av formell typ och saknar tydliga förklaringar, och det finns därför risk för att de inte är tillräckligt effektiva. |
| --- | --- |

—

När det gäller Generaldirektoratet för informationssamhället anser revisionsrätten att de grundläggande kraven i två fall har genomförts till viss del. I fråga om norm 12 ”Särskild information om förvaltningen” beror detta på att planeringsinstrumentet IRMS, systemet för integrerad resursförvaltning, inte användes systematiskt. När det gäller norm 20 ”Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen” är de nya förfarandena ofta av formell typ och saknar tydliga förklaringar, och det finns därför risk för att de inte är tillräckligt effektiva.

| — | GD Informationssamhället (INFSO) anser att de grundläggande kraven har uppfyllts, men är enigt med revisionsrätten om att det finns utrymme för förbättringar vad gäller effektiviteten i samband med förfarandena för norm 20 (Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen). |
| --- | --- |

—

GD Informationssamhället (INFSO) anser att de grundläggande kraven har uppfyllts, men är enigt med revisionsrätten om att det finns utrymme för förbättringar vad gäller effektiviteten i samband med förfarandena för norm 20 (Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen).

| — | Likaså när det gäller Generaldirektoratet för utbildning och kultur visade revisionsrättens kontrollarbete att systemet som användes för att övervaka budgetgenomförandet inte var helt tillförlitligt, vilket skulle kunna leda till att man behandlar felaktiga uppgifter. |
| --- | --- |

—

Likaså när det gäller Generaldirektoratet för utbildning och kultur visade revisionsrättens kontrollarbete att systemet som användes för att övervaka budgetgenomförandet inte var helt tillförlitligt, vilket skulle kunna leda till att man behandlar felaktiga uppgifter.

| — | Kommissionen planerar att undanröja risken för felaktigheter vid den inkodning av uppgifter som görs varje månad i samband med budgetgenomförandet genom att använda en mer avancerad automatisering vid insamlingen av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen planerar att undanröja risken för felaktigheter vid den inkodning av uppgifter som görs varje månad i samband med budgetgenomförandet genom att använda en mer avancerad automatisering vid insamlingen av dessa uppgifter.

| — | Även om man vid Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor tog fram rapporter i enlighet med kraven i anvisningarna, var den finansiella informationen om betalningsförseningar i rapporterna inte tillförlitlig. |
| --- | --- |

—

Även om man vid Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor tog fram rapporter i enlighet med kraven i anvisningarna, var den finansiella informationen om betalningsförseningar i rapporterna inte tillförlitlig.

| — | GD Rättsliga och inrikes frågor (JAI) har redan konstaterat den otillräckliga kvaliteten på uppgifterna från DWH (Data WareHouse) som används för att upprätta statistik över betalningsfrister och det faktum att revisionsrätten tagit upp denna punkt ledde till att generaldirektören för GD Rättsliga och inrikes frågor lämnade en kommentar i årsrapporten för 2003. Kommissionen har redan vidtagit åtgärder inom ramen för genomförandet av det nya integrerade redovisningssystemet. |
| --- | --- |

—

GD Rättsliga och inrikes frågor (JAI) har redan konstaterat den otillräckliga kvaliteten på uppgifterna från DWH (Data WareHouse) som används för att upprätta statistik över betalningsfrister och det faktum att revisionsrätten tagit upp denna punkt ledde till att generaldirektören för GD Rättsliga och inrikes frågor lämnade en kommentar i årsrapporten för 2003. Kommissionen har redan vidtagit åtgärder inom ramen för genomförandet av det nya integrerade redovisningssystemet.

Detta leder enligt revisionsrätten till att norm 12 ”Särskild information om förvaltningen” inte följdes under 2003 av någon av de fyra kommissionsavdelningar som revisionsrätten granskade.

Av ovan nämnda orsaker anser kommissionen att norm 12 har uppfyllts i tillräcklig omfattning.

Preliminär bedömning av förvaltnings- och kontrollsystemen för sjätte ramprogrammet

Den preliminära analysens omfattning

| 6.6 | År 2003 var det första år som sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling genomfördes. Dess ursprungliga budget (före utvidgningen) uppgick till 17 500 miljoner euro och ramprogrammet omfattar perioden 2002 till 2006 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Sjätte ramprogrammet genomförs med hjälp av särskilda instrument riktade till de vetenskapsområden som valts ut som mål, och för att stödja utveckling och samordning av nationell forskningspolitik inom Europeiska unionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). I likhet med det föregående ramprogrammet förvaltas indirekta åtgärder för forskning och utveckling inom sjätte ramprogrammet gemensamt av fem generaldirektorat (det vill säga Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället, Generaldirektoratet för energi och transport, Generaldirektoratet för näringsliv samt Generaldirektoratet för fiske). Betalningarna för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet, till största delen förskott, uppgick till 551,5 miljoner euro (dvs. 9,7 % av 2003 års betalningsbemyndiganden på området inre politik). |
| --- | --- |

6.6

År 2003 var det första år som sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling genomfördes. Dess ursprungliga budget (före utvidgningen) uppgick till 17 500 miljoner euro och ramprogrammet omfattar perioden 2002 till 2006 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Sjätte ramprogrammet genomförs med hjälp av särskilda instrument riktade till de vetenskapsområden som valts ut som mål, och för att stödja utveckling och samordning av nationell forskningspolitik inom Europeiska unionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). I likhet med det föregående ramprogrammet förvaltas indirekta åtgärder för forskning och utveckling inom sjätte ramprogrammet gemensamt av fem generaldirektorat (det vill säga Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället, Generaldirektoratet för energi och transport, Generaldirektoratet för näringsliv samt Generaldirektoratet för fiske). Betalningarna för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet, till största delen förskott, uppgick till 551,5 miljoner euro (dvs. 9,7 % av 2003 års betalningsbemyndiganden på området inre politik).

Lagstiftningsramen antogs i tid, men standarkontraktet blev klart sent

| 6.7 | Den 16 december 2002 antog Europaparlamentet och rådet förordning (EG) nr 2321/2002 om regler för företags, forskningscentras och universitets deltagande i, samt regler för spridning av forskningsresultat för, genomförandet av sjätte ramprogrammet, vilket innebar att lagstiftningsramen slutfördes mycket tidigare i ramprogrammets cykel jämfört med femte ramprogrammet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.7

Den 16 december 2002 antog Europaparlamentet och rådet förordning (EG) nr 2321/2002 om regler för företags, forskningscentras och universitets deltagande i, samt regler för spridning av forskningsresultat för, genomförandet av sjätte ramprogrammet, vilket innebar att lagstiftningsramen slutfördes mycket tidigare i ramprogrammets cykel jämfört med femte ramprogrammet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.8 | Kommissionen försökte förenkla förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet genom att använda ett enda standardkontrakt för alla typer av åtgärder (med undantag för Marie Curie-stipendier) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Men eftersom de nya kontrakten kan innehålla ett stort antal specialklausuler och särskilda bilagor för de olika instrumenten åstadkoms ingen egentlig förenkling. Dessutom var inte den färdiga versionen av standardkontrakt för indirekta åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet tillgänglig förrän i december 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De finansiella riktlinjerna, där kriterierna för stödberättigande i fråga om kostnader som redovisas av slutliga stödmottagare klargörs, antogs inte formellt förrän i januari och ändrades senare i april 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Revisionsrätten anser att detta sena antagande skapade onödig osäkerhet (särskilt vid förhandlingarna om kontrakt för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet) som medförde en risk i fråga om ett lagligt och korrekt genomförande av sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

6.8

Kommissionen försökte förenkla förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet genom att använda ett enda standardkontrakt för alla typer av åtgärder (med undantag för Marie Curie-stipendier) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Men eftersom de nya kontrakten kan innehålla ett stort antal specialklausuler och särskilda bilagor för de olika instrumenten åstadkoms ingen egentlig förenkling. Dessutom var inte den färdiga versionen av standardkontrakt för indirekta åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet tillgänglig förrän i december 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). De finansiella riktlinjerna, där kriterierna för stödberättigande i fråga om kostnader som redovisas av slutliga stödmottagare klargörs, antogs inte formellt förrän i januari och ändrades senare i april 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Revisionsrätten anser att detta sena antagande skapade onödig osäkerhet (särskilt vid förhandlingarna om kontrakt för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet) som medförde en risk i fråga om ett lagligt och korrekt genomförande av sjätte ramprogrammet.

| 6.8 | Kommissionen anser att den ansenliga minskningen av antalet standardkontrakt är en viktig förenkling som bidrar till att förbättra förvaltningen av ramrogrammet och minska antalet felaktigheter och feltolkningar på slutmottagarnivå. I oktober 2003 antogs smärre ändringar av den ursprungliga versionen av standardkontrakten för det sjätte ramprogrammet, och bara ett mindre antal särskilda klausuler godkändes i december 2003. Å andra sidan har utkast till de ekonomiska riktlinjerna funnits tillgängliga på kommissionens hemsida sedan sommaren 2003. Kommissionen anser inte att slutmottagarna utsattes för onödig osäkerhet i samband med förhandlingarna om avtalet för det sjätte ramprogrammet avseende indirekta FTU-åtgärder. |
| --- | --- |

6.8

Kommissionen anser att den ansenliga minskningen av antalet standardkontrakt är en viktig förenkling som bidrar till att förbättra förvaltningen av ramrogrammet och minska antalet felaktigheter och feltolkningar på slutmottagarnivå. I oktober 2003 antogs smärre ändringar av den ursprungliga versionen av standardkontrakten för det sjätte ramprogrammet, och bara ett mindre antal särskilda klausuler godkändes i december 2003. Å andra sidan har utkast till de ekonomiska riktlinjerna funnits tillgängliga på kommissionens hemsida sedan sommaren 2003. Kommissionen anser inte att slutmottagarna utsattes för onödig osäkerhet i samband med förhandlingarna om avtalet för det sjätte ramprogrammet avseende indirekta FTU-åtgärder.

Sent införande av ett gemensamt IT-system för sjätte ramprogrammet, som inte används av alla kommissionsavdelningar

| 6.9 | Kommissionen försökte öka ändamålsenligheten med de interna kontrollerna inom sjätte ramprogrammet genom att införa ett gemensamt IT-system för förvaltning av förslag, kontrakt och projekt, och följde därigenom en tidigare rekommendation från revisionsrätten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Detta IT-system kommer dock inte att utnyttjas av alla kommissionsavdelningar eftersom generaldirektoratet för energi och transport fortsätter att använda sitt eget IT-system för särskilda funktioner. Under 2003 – det första året av sjätte ramprogrammets programperiod – var dessutom några moduler i det gemensamma IT-systemet ännu inte operativa. Detta minskade ändamålsenligheten med de interna kontrollerna inom sjätte ramprogrammet, särskilt vid bedömningen av deltagares rättsliga och finansiella bärkraft, samt utvärdering av och förhandling om förslag. Det innebar också att tillförlitligheten i kommissionens förvaltningsinformation minskade. |
| --- | --- |

6.9

Kommissionen försökte öka ändamålsenligheten med de interna kontrollerna inom sjätte ramprogrammet genom att införa ett gemensamt IT-system för förvaltning av förslag, kontrakt och projekt, och följde därigenom en tidigare rekommendation från revisionsrätten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Detta IT-system kommer dock inte att utnyttjas av alla kommissionsavdelningar eftersom generaldirektoratet för energi och transport fortsätter att använda sitt eget IT-system för särskilda funktioner. Under 2003 – det första året av sjätte ramprogrammets programperiod – var dessutom några moduler i det gemensamma IT-systemet ännu inte operativa. Detta minskade ändamålsenligheten med de interna kontrollerna inom sjätte ramprogrammet, särskilt vid bedömningen av deltagares rättsliga och finansiella bärkraft, samt utvärdering av och förhandling om förslag. Det innebar också att tillförlitligheten i kommissionens förvaltningsinformation minskade.

| 6.9 | Kommissionen delar revisionsrättens åsikt om behovet av ett gemensamt IT-system för förvaltning av ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration. De generaldirektorat med ansvar för dessa program samarbetade om att införa ett gemensamt IT-förvaltningskontor som började fungera under 2004. |
| --- | --- |

6.9

Kommissionen delar revisionsrättens åsikt om behovet av ett gemensamt IT-system för förvaltning av ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration. De generaldirektorat med ansvar för dessa program samarbetade om att införa ett gemensamt IT-förvaltningskontor som började fungera under 2004.

GD Transport (TREN) har deltagit i utformningen av det gemensamma IT-systemet för sjätte ramprogrammet och beslutade att använda alla dess moduler, utom kontraktsmodulen. Samtidigt skapades ett gränsnitt för att möjliggöra datautbyte med det gemensamma systemet.

Genomförandet av ett gemensamt IT-system är ett stort framsteg i kommissionens införande av ett förvaltningssystem för ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration.

Det behövs ytterligare förtydliganden angående revisorsintyg

| 6.10 | Revisionsrätten anser att det obligatoriska kravet på att årsredovisningar om indirekta FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet skall vidimeras på lång sikt kommer att stärka kommissionens kontroll över utgifter för ramprogram för forskning betydligt. Dessa revisorsintyg skall lämnas av en oberoende extern revisor, eller, i fråga om offentliga organ, av en behörig offentligt anställd tjänsteman. Kommissionen har dock ännu inte lämnat nödvändiga förtydliganden till avtalsparter och externa revisorer beträffande granskningarnas omfattning, den externa revisorns rapporteringsskyldigheter och kommissionens uppgift att kontrollera att revisorsintygen för FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet är korrekta (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Enligt revisionsrättens uppfattning är den största begränsningen med intygssystemet i sjätte ramprogrammet att det inte krävs att de externa revisorerna bekräftar att uppkomna kostnader varit nödvändiga. |
| --- | --- |

6.10

Revisionsrätten anser att det obligatoriska kravet på att årsredovisningar om indirekta FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet skall vidimeras på lång sikt kommer att stärka kommissionens kontroll över utgifter för ramprogram för forskning betydligt. Dessa revisorsintyg skall lämnas av en oberoende extern revisor, eller, i fråga om offentliga organ, av en behörig offentligt anställd tjänsteman. Kommissionen har dock ännu inte lämnat nödvändiga förtydliganden till avtalsparter och externa revisorer beträffande granskningarnas omfattning, den externa revisorns rapporteringsskyldigheter och kommissionens uppgift att kontrollera att revisorsintygen för FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet är korrekta (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Enligt revisionsrättens uppfattning är den största begränsningen med intygssystemet i sjätte ramprogrammet att det inte krävs att de externa revisorerna bekräftar att uppkomna kostnader varit nödvändiga.

| 6.10 | Revisionens omfattning är tillräckligt definierad i ordalydelsen av den mall för revisionsintyg som bifogats de ekonomiska riktlinjerna för sjätte ramprogrammet. Revisorerna skall intyga att de begärda kostnaderna överensstämmer med de kriterier för stödberättigande som definieras i den rättsliga grunden, med undantag för hur nödvändiga de är. Bedömningen av nödvändigheten omfattas av den vetenskapliga övervakning som kommissionens avdelningar sköter med hjälp av externa experter. |
| --- | --- |

6.10

Revisionens omfattning är tillräckligt definierad i ordalydelsen av den mall för revisionsintyg som bifogats de ekonomiska riktlinjerna för sjätte ramprogrammet. Revisorerna skall intyga att de begärda kostnaderna överensstämmer med de kriterier för stödberättigande som definieras i den rättsliga grunden, med undantag för hur nödvändiga de är. Bedömningen av nödvändigheten omfattas av den vetenskapliga övervakning som kommissionens avdelningar sköter med hjälp av externa experter.

Alla kommissionsavdelningar är inte överens om revisionsmetoden för sjätte ramprogrammet

| 6.11 | I enlighet med kommissionens administrativa reform har redovisningsrevisioner i efterhand blivit en av de viktigaste delarna i kommissionens kontrollförfaranden när den skall huruvida betalningar för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet är lagliga och korrekta. Generaldirektoratet för forskning föreslog en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet, som tog hänsyn till ändringarna av kontrollmiljön i sjätte ramprogrammet jämfört med tidigare ramprogram, men ännu har inte alla fem generaldirektoraten kommit överens i denna fråga (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Dessutom sätts det inte i förslaget upp tydliga och mätbara mål för omfattningen av granskningarna av sjätte ramprogrammet (såsom målet att granska 10 % av alla avtalsparter under femte ramprogrammet), trots revisionsrättens rekommendation (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.11

I enlighet med kommissionens administrativa reform har redovisningsrevisioner i efterhand blivit en av de viktigaste delarna i kommissionens kontrollförfaranden när den skall huruvida betalningar för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet är lagliga och korrekta. Generaldirektoratet för forskning föreslog en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet, som tog hänsyn till ändringarna av kontrollmiljön i sjätte ramprogrammet jämfört med tidigare ramprogram, men ännu har inte alla fem generaldirektoraten kommit överens i denna fråga (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Dessutom sätts det inte i förslaget upp tydliga och mätbara mål för omfattningen av granskningarna av sjätte ramprogrammet (såsom målet att granska 10 % av alla avtalsparter under femte ramprogrammet), trots revisionsrättens rekommendation (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.11 | De generaldirektorat som ansvarar för FTU-ramprogrammen kom i maj 2004 överens om huvudprinciperna i en gemensam revisionsstrategi för sjätte ramprogrammet och kommer att införa en mekanism för genomförandet av den gemensamma revisionsstrategin. De fortsätter sitt intensiva samarbete för att definiera principerna mer i detalj och utbyta resultaten av sina revisioner. |
| --- | --- |

6.11

De generaldirektorat som ansvarar för FTU-ramprogrammen kom i maj 2004 överens om huvudprinciperna i en gemensam revisionsstrategi för sjätte ramprogrammet och kommer att införa en mekanism för genomförandet av den gemensamma revisionsstrategin. De fortsätter sitt intensiva samarbete för att definiera principerna mer i detalj och utbyta resultaten av sina revisioner.

Kommissionen bekräftar målet att granska 10 % av alla avtalsparter under det femte ramprogrammet. För sjätte ramprogrammet är situationen en helt annan, eftersom införandet av revisionsintyg har generaliserats och kommissionens revisionsstrategi kommer att inriktas på den kvalitativa bedömningen av det system som baseras på revisionsintyg.

Preliminär bedömning av förvaltnings- och kontrollsystemen för Europeiska flyktingfonden inom området frihet, säkerhet och rättvisa

Den preliminära bedömningens omfattning

| 6.12 | Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor genomför program och bedriver verksamhet inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Under 2003 ingicks åtagandebemyndiganden för 138,7 miljoner euro från avdelning B5-8 i budgeten, och utbetalningarna uppgick till 101,8 miljoner euro. |
| --- | --- |

6.12

Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor genomför program och bedriver verksamhet inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Under 2003 ingicks åtagandebemyndiganden för 138,7 miljoner euro från avdelning B5-8 i budgeten, och utbetalningarna uppgick till 101,8 miljoner euro.

| 6.13 | Europeiska flyktingfonden (2000–2004), som ger stöd till medlemsstaterna för att ta emot flyktingar och fördrivna personer och bära följderna av detta, erhöll 28 % av de totala utbetalningarna inom detta område under 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Verksamheten omfattar tre olika åtgärder, nämligen mottagande, integration och frivillig repatriering. De medel som fördelas mellan de fjorton medlemsstater som deltar i Europeiska flyktingfonden (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) består av ett årligt fast belopp och ett belopp som varierar i proportion till det antal flyktingar och fördrivna personer som tagits emot under de tre föregående åren. Under perioden 2000 – 2002 varierade det genomsnittliga antalet asylsökande kraftigt mellan medlemsstaterna. På grund av detta och på att medlemsstaterna valt olika sätt att finansiera de tre åtgärderna var det stora skillnader i gemenskapsbidrag per asylsökande och per medlemsstat. |
| --- | --- |

6.13

Europeiska flyktingfonden (2000–2004), som ger stöd till medlemsstaterna för att ta emot flyktingar och fördrivna personer och bära följderna av detta, erhöll 28 % av de totala utbetalningarna inom detta område under 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Verksamheten omfattar tre olika åtgärder, nämligen mottagande, integration och frivillig repatriering. De medel som fördelas mellan de fjorton medlemsstater som deltar i Europeiska flyktingfonden (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) består av ett årligt fast belopp och ett belopp som varierar i proportion till det antal flyktingar och fördrivna personer som tagits emot under de tre föregående åren. Under perioden 2000 – 2002 varierade det genomsnittliga antalet asylsökande kraftigt mellan medlemsstaterna. På grund av detta och på att medlemsstaterna valt olika sätt att finansiera de tre åtgärderna var det stora skillnader i gemenskapsbidrag per asylsökande och per medlemsstat.

| 6.14 | Revisionsrätten har undersökt förfarandena för förvaltning och kontroll av Europeiska flyktingfonden och granskat ett urval av utbetalningar som godkändes under 2003 av kommissionen. Undersökningen har i förekommande fall utvidgats till att omfatta den slutliga stödmottagaren. |
| --- | --- |

6.14

Revisionsrätten har undersökt förfarandena för förvaltning och kontroll av Europeiska flyktingfonden och granskat ett urval av utbetalningar som godkändes under 2003 av kommissionen. Undersökningen har i förekommande fall utvidgats till att omfatta den slutliga stödmottagaren.

De operativa förfarandena har ännu inte dokumenterats vid Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor

| 6.15 | Enligt norm 15 för intern kontroll ”Dokumentation av förfaranden” skulle alla kommissionens avdelningar ha dokumenterat sina ekonomiska förfaranden i deras helhet, och tagit fram uppdaterade handböcker senast den 31 december 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). I strid med kraven fanns det vid utgången av 2003 ingen heltäckande handbok för operativa förfaranden för något av de program som förvaltades av Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.15

Enligt norm 15 för intern kontroll ”Dokumentation av förfaranden” skulle alla kommissionens avdelningar ha dokumenterat sina ekonomiska förfaranden i deras helhet, och tagit fram uppdaterade handböcker senast den 31 december 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). I strid med kraven fanns det vid utgången av 2003 ingen heltäckande handbok för operativa förfaranden för något av de program som förvaltades av Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.15 | Personal med ansvar för förvaltningen av program med finansiella insatser förfogar över en handledning med generaldirektoratets finansieringsförfaranden, som innehåller talrika hänvisningar som också rör operativa förfaranden. |
| --- | --- |

6.15

Personal med ansvar för förvaltningen av program med finansiella insatser förfogar över en handledning med generaldirektoratets finansieringsförfaranden, som innehåller talrika hänvisningar som också rör operativa förfaranden.

En utredning har redan inletts för att samla de olika standarddokument som redan finns tillgängliga i varje programs gemensamma dataförteckningar och i handledningar för operativa programförfaranden per program.

Brister i Europeiska flyktingfondens kontrollsystem på olika nivåer

| 6.16 | Följande brister framkom vid revisionsrättens granskning av Europeiska flyktingfonden vid kommissionen, i medlemsstaterna och hos slutliga stödmottagare: |
| --- | --- |

6.16

Följande brister framkom vid revisionsrättens granskning av Europeiska flyktingfonden vid kommissionen, i medlemsstaterna och hos slutliga stödmottagare:

| 6.16 | |
| --- | --- |

6.16

| — | Tillämpningsföreskrifterna antogs sent: Medlemsstaterna ansvarar för att se till att det finns en lämplig finansiell kontrollmiljö (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Trots att Europeiska flyktingfonden inrättades i september 2000 fastställde inte kommissionen regler för vilka utgifter som är stödberättigande förrän i mars 2001, och om förvaltning och kontroll i medlemsstaterna förrän i december 2001. Detta innebar att de nationella förmedlande organen saknade tydliga instruktioner under programmets inledningsfas (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

—

Tillämpningsföreskrifterna antogs sent: Medlemsstaterna ansvarar för att se till att det finns en lämplig finansiell kontrollmiljö (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Trots att Europeiska flyktingfonden inrättades i september 2000 fastställde inte kommissionen regler för vilka utgifter som är stödberättigande förrän i mars 2001, och om förvaltning och kontroll i medlemsstaterna förrän i december 2001. Detta innebar att de nationella förmedlande organen saknade tydliga instruktioner under programmets inledningsfas (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| — | Kommissionen är medveten om att en viss försening uppstod vid antagandet av de olika besluten om genomförandebestämmelserna, bland annat på grund av de nödvändiga samråden med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Kommissionen är medveten om att en viss försening uppstod vid antagandet av de olika besluten om genomförandebestämmelserna, bland annat på grund av de nödvändiga samråden med medlemsstaterna.

Beträffande denna punkt har åtgärder redan vidtagits av kommissionen inom ramen för Europeiska flyktingfonden – andra etappen.

| — | Kriterierna för stödberättigande har inte respekterats: Europeiska flyktingfonden stöder åtgärder för att ta emot, integrera och repatriera flyktingar. Enligt rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden skall repatriering finansieras under förutsättning att de berörda flyktingarna inte har fått en ny nationalitet och inte har lämnat medlemsstatens territorium (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Revisionsrätten fann att det senare villkoret inte hade uppfyllts i Tyskland. |
| --- | --- |

—

Kriterierna för stödberättigande har inte respekterats: Europeiska flyktingfonden stöder åtgärder för att ta emot, integrera och repatriera flyktingar. Enligt rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden skall repatriering finansieras under förutsättning att de berörda flyktingarna inte har fått en ny nationalitet och inte har lämnat medlemsstatens territorium (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Revisionsrätten fann att det senare villkoret inte hade uppfyllts i Tyskland.

| — | På grundval av de uppgifter som revisionsrätten lämnat har kommissionen kontaktat medlemsstaten avseende det berörda projektet och vid behov kommer finansiella korrigeringar att vidtas. |
| --- | --- |

—

På grundval av de uppgifter som revisionsrätten lämnat har kommissionen kontaktat medlemsstaten avseende det berörda projektet och vid behov kommer finansiella korrigeringar att vidtas.

| — | Svag kontrollmiljö i medlemsstaterna: Sedan 2002 besöker kommissionen alla berörda medlemsstater för att övervaka de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen för Europeiska flyktingfonden. Flera övervakningsrapporter pekar på brister i medlemsstaternas kontrollmiljö, såsom att förfaranden för förvaltning och kontroll inte kunde verifieras, att dokumentationen av utvärdering och urval av projekt var ofullständig, att gemenskapslagstiftningen hade inte hade följts avseende projekts stödberättigande, att de förmedlande organen inte tillräckligt hade kontrollerat kostnaders stödberättigande, samt att de obligatoriska granskningarna av stickprov inte utförts. Dessa brister visar att kommissionen behöver göra fler redovisningsrevisioner i efterhand inom detta område, utöver förstärkningen av medlemsstaternas kontrollmiljö (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

—

Svag kontrollmiljö i medlemsstaterna: Sedan 2002 besöker kommissionen alla berörda medlemsstater för att övervaka de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen för Europeiska flyktingfonden. Flera övervakningsrapporter pekar på brister i medlemsstaternas kontrollmiljö, såsom att förfaranden för förvaltning och kontroll inte kunde verifieras, att dokumentationen av utvärdering och urval av projekt var ofullständig, att gemenskapslagstiftningen hade inte hade följts avseende projekts stödberättigande, att de förmedlande organen inte tillräckligt hade kontrollerat kostnaders stödberättigande, samt att de obligatoriska granskningarna av stickprov inte utförts. Dessa brister visar att kommissionen behöver göra fler redovisningsrevisioner i efterhand inom detta område, utöver förstärkningen av medlemsstaternas kontrollmiljö (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| — | Under2002 och 2003 organiserade kommissionen kontrollbesök i alla medlemsstaterna samt verifierade utgifterna på projektnivå. |
| --- | --- |

—

Under2002 och 2003 organiserade kommissionen kontrollbesök i alla medlemsstaterna samt verifierade utgifterna på projektnivå.

Kontrollbesöken visade att det fanns utrymme för förbättringar och hänsyn har tagits till bristerna vid programplaneringen av efterhandskontrollerna.

| — | Särskilda krav på tillhörande verifikationer har inte respekterats av medlemsstaterna: i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem skall det finnas en tillfredsställande verifieringskedja. Denna skall göra det möjligt att stämma av de ”sammanlagda belopp” (det vill säga de kostnadsdeklarationer som de förmedlande organen överlämnar till kommissionen) med de enskilda utgiftsförteckningar med tillhörande verifikationer som förvaras på de olika administrativa nivåerna och hos slutliga stödmottagare (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Granskningen visade att detta inte alltid var möjligt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

—

Särskilda krav på tillhörande verifikationer har inte respekterats av medlemsstaterna: i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem skall det finnas en tillfredsställande verifieringskedja. Denna skall göra det möjligt att stämma av de ”sammanlagda belopp” (det vill säga de kostnadsdeklarationer som de förmedlande organen överlämnar till kommissionen) med de enskilda utgiftsförteckningar med tillhörande verifikationer som förvaras på de olika administrativa nivåerna och hos slutliga stödmottagare (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Granskningen visade att detta inte alltid var möjligt (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| — | Revisionsrättens iakttagelser har överlämnats till den berörda medlemsstaten och vid behov kommer beslut om korrigeringar att fattas. Kommissionen kommer att underrätta revisionsrätten så snart den tagit emot svar från medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens iakttagelser har överlämnats till den berörda medlemsstaten och vid behov kommer beslut om korrigeringar att fattas. Kommissionen kommer att underrätta revisionsrätten så snart den tagit emot svar från medlemsstaten.

| — | Förskottsbetalningar har felaktigt redovisats som utgifter: När de förmedlande organen lägger fram de ”sammanlagda beloppen” till kommissionen skall de intyga att de redovisade kostnaderna faktiskt har uppkommit, att de var stödberättigande och fanns redovisade i den slutliga stödmottagarens räkenskaper eller skatteredovisning. Revisionsrättens granskning visade att förskott som beviljats av förmedlande organ till slutliga stödmottagare redovisades till kommissionen som uppkomna kostnader. |
| --- | --- |

—

Förskottsbetalningar har felaktigt redovisats som utgifter: När de förmedlande organen lägger fram de ”sammanlagda beloppen” till kommissionen skall de intyga att de redovisade kostnaderna faktiskt har uppkommit, att de var stödberättigande och fanns redovisade i den slutliga stödmottagarens räkenskaper eller skatteredovisning. Revisionsrättens granskning visade att förskott som beviljats av förmedlande organ till slutliga stödmottagare redovisades till kommissionen som uppkomna kostnader.

| — | Under 2002 preciserade kommissionen genomförandebestämmelserna, särskilt vad gäller definitionen på utgifter. |
| --- | --- |

—

Under 2002 preciserade kommissionen genomförandebestämmelserna, särskilt vad gäller definitionen på utgifter.

Revisionsrättens iakttagelser har överlämnats till den berörda medlemsstaten och vid behov kommer beslut om korrigeringar att fattas. Kommissionen kommer att vidta lämpliga åtgärder för att påminna medlemsstaterna om bestämmelserna i den förordning som gäller för Europeiska flyktingfonden.

För övrigt har definitionen på stödberättigande kostnad integrerats i kommissionens förslag till den andra etappen i Europeiska flyktingfonden (KOM (2004)102 av den 12 februari 2004, artiklarna 20 och 23.

Resultat av granskningen av underliggande transaktioner som godkänts under budgetåret

Granskningens omfattning

| 6.17 | Vid revisionsrättens granskning bedömdes de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet på området inre politik på grundval av ett slumpmässigt urval vid kommissionen av 93 betalningar och nio åtaganden. I urvalet ingick förfinansiering, interimsbetalningar, slutbetalningar och enstaka betalningar för åtgärder som genomförts genom kommissionsbeslut, överenskommelser om bidrag och offentlig upphandling. Inom urvalet granskades också 15 betalningar baserade på redovisningar av uppkomna kostnader hos den slutliga stödmottagaren. |
| --- | --- |

6.17

Vid revisionsrättens granskning bedömdes de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet på området inre politik på grundval av ett slumpmässigt urval vid kommissionen av 93 betalningar och nio åtaganden. I urvalet ingick förfinansiering, interimsbetalningar, slutbetalningar och enstaka betalningar för åtgärder som genomförts genom kommissionsbeslut, överenskommelser om bidrag och offentlig upphandling. Inom urvalet granskades också 15 betalningar baserade på redovisningar av uppkomna kostnader hos den slutliga stödmottagaren.

| 6.18 | I stickprovet ingick åtta betalningar och två åtaganden för indirekta FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet, och det kompletterades med 17 betalningar under avdelning B5-8 i budgeten ”Område med frihet, säkerhet och rättvisa”, varav fyra kontrollerades hos den slutliga stödmottagaren. |
| --- | --- |

6.18

I stickprovet ingick åtta betalningar och två åtaganden för indirekta FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet, och det kompletterades med 17 betalningar under avdelning B5-8 i budgeten ”Område med frihet, säkerhet och rättvisa”, varav fyra kontrollerades hos den slutliga stödmottagaren.

Det har konstaterats brister i hur kommissionens interna kontroller fungerar

| 6.19 | I ett antal ärenden var de kontroller som utfördes av kommissionen inte tillräckligt omfattande och strikta. Bland exemplen ingår tilldelning av bidrag för vilka kommissionens beslut inte kunde uppvisas, eller oriktig förvaltning av kontrakt (inklusive ändringar av kontrakt) samt bristande efterlevnad av de ekonomiska förfarandena för godkännande av betalningar. Revisionsrätten konstaterar att dokumentationen av de gjorda kontrollerna fortfarande var bristfällig i ett antal ärenden. |
| --- | --- |

6.19

I ett antal ärenden var de kontroller som utfördes av kommissionen inte tillräckligt omfattande och strikta. Bland exemplen ingår tilldelning av bidrag för vilka kommissionens beslut inte kunde uppvisas, eller oriktig förvaltning av kontrakt (inklusive ändringar av kontrakt) samt bristande efterlevnad av de ekonomiska förfarandena för godkännande av betalningar. Revisionsrätten konstaterar att dokumentationen av de gjorda kontrollerna fortfarande var bristfällig i ett antal ärenden.

| 6.19 | I de fall som revisionsrätten hänvisar till gäller att inga gemenskapsstöd beviljas utan beslut, de fall som upptäckts beror på ett arkiveringsproblem vad gäller ett dokument för åtta år sedan. Kommissionen anser att de ändringar som konstaterats är motiverade i alla de preciserade fall som revisionsrätten analyserat. |
| --- | --- |

6.19

I de fall som revisionsrätten hänvisar till gäller att inga gemenskapsstöd beviljas utan beslut, de fall som upptäckts beror på ett arkiveringsproblem vad gäller ett dokument för åtta år sedan. Kommissionen anser att de ändringar som konstaterats är motiverade i alla de preciserade fall som revisionsrätten analyserat.

Efter revisionsrättens granskning har kommissionen undersökt om de finansiella förfarandena används korrekt.

| 6.20 | I några fall följde kommissionen inte heller förfarandena för tilldelning och åtaganden. I två andra fall ledde inte uttryckliga reservationer från kommissionens egna enheter för intern kontroll beträffande korrektheten vid urvalet av avtalsparter för och förvaltningen av kontrakt om tjänster till att det vidtogs lämpliga korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

6.20

I några fall följde kommissionen inte heller förfarandena för tilldelning och åtaganden. I två andra fall ledde inte uttryckliga reservationer från kommissionens egna enheter för intern kontroll beträffande korrektheten vid urvalet av avtalsparter för och förvaltningen av kontrakt om tjänster till att det vidtogs lämpliga korrigerande åtgärder.

| 6.20 | I de två fall som revisionsrätten nämner har de rekommendationer som formulerades efter de interna kontrollerna följts och kommissionen har bedömt effekterna vara lämpliga. |
| --- | --- |

6.20

I de två fall som revisionsrätten nämner har de rekommendationer som formulerades efter de interna kontrollerna följts och kommissionen har bedömt effekterna vara lämpliga.

| 6.21 | Vid kontrollen av att de kostnader för vilka den slutliga stödmottagaren (eller nationella myndigheter som fungerar som förmedlande organ) begär ersättning är stödberättigande och korrekta, och vid handläggningen av utbetalningar baserade på ersättningsanspråk, ledde otillräckliga eller ineffektiva kontroller ofta till att kommissionen betalade för mycket. |
| --- | --- |

6.21

Vid kontrollen av att de kostnader för vilka den slutliga stödmottagaren (eller nationella myndigheter som fungerar som förmedlande organ) begär ersättning är stödberättigande och korrekta, och vid handläggningen av utbetalningar baserade på ersättningsanspråk, ledde otillräckliga eller ineffektiva kontroller ofta till att kommissionen betalade för mycket.

| 6.21 | När kommissionen gör utbetalningar på grundval av slutmottagares begäran om ersättning, utför programförvaltningen kontroller av dessa anspråk i enlighet med befintliga avtalsenliga bestämmelser, men bara genom en fullständig redovisningsrevision på mottagarnivå kan man med säkerhet och exakthet fastställa att ersättningsanpsråken är korrekta. Beträffande de kontroller som utförs av programförvaltningen instämmer kommissionen i att deras tillämpningsområde är begränsat och att de inte ger fullständig garanti om ersättningsanspråkens laglighet och korrekthet. Kommissionen har därför kraftigt ökat sina redovisningsrevisioner på mottagarnivå under senare år (se också punkt 6.29). |
| --- | --- |

6.21

När kommissionen gör utbetalningar på grundval av slutmottagares begäran om ersättning, utför programförvaltningen kontroller av dessa anspråk i enlighet med befintliga avtalsenliga bestämmelser, men bara genom en fullständig redovisningsrevision på mottagarnivå kan man med säkerhet och exakthet fastställa att ersättningsanpsråken är korrekta. Beträffande de kontroller som utförs av programförvaltningen instämmer kommissionen i att deras tillämpningsområde är begränsat och att de inte ger fullständig garanti om ersättningsanspråkens laglighet och korrekthet. Kommissionen har därför kraftigt ökat sina redovisningsrevisioner på mottagarnivå under senare år (se också punkt 6.29).

| 6.22 | Liksom föregående år betalade kommissionen ofta sent. Detta bekräftas av informationen i de årliga verksamhetsrapporterna för 2003 från ett antal generaldirektorat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.22

Liksom föregående år betalade kommissionen ofta sent. Detta bekräftas av informationen i de årliga verksamhetsrapporterna för 2003 från ett antal generaldirektorat (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.22 | Kommissionen övervakar noggrant indikatorn för betalningsfrister och har gjort ytterligare framsteg. |
| --- | --- |

6.22

Kommissionen övervakar noggrant indikatorn för betalningsfrister och har gjort ytterligare framsteg.

I ett visst antal fall beror de förseningar som iakttagits vad gäller utbetalningar på att anslagen gjorts tillgängliga vid olika tidpunkter under början på budgetåret, ytterligare kontroller eller begäran om nya verifikationsunderlag. Dessa incidenter har inte alltid registrerats korrekt, dvs. att de ger upphov till ett avbrott av referensperioden för utbetalningen i fråga.

Farhågor avseende mottagare av bidrag till indirekta FoTU-åtgärder som redovisat för höga kostnader

| 6.23 | I bugetens underavsnitt B6 ”Forskning och teknisk utveckling” utgjordes betalningarna för indirekta FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet under 2003 huvudsakligen av förskott som betalades ut efter det att kontraktet ingåtts. Revisionsrätten har inte granskat dessa transaktioner hos den slutliga stödmottagaren. För ärenden som hör till tidigare ramprogram för forskning och teknisk utveckling innehöll flera kostnadsredovisningar andelar av gemenskapsbidrag som inte överensstämmer med vad som hade angivits i kontrakten, utan att det upptäcktes vid kommissionens interna kontroller. När det gäller femte ramprogrammet som helhet upprepar revisionsrätten sina farhågor avseende lagligheten och korrektheten i utbetalningar baserade på ersättningsanspråk som godkänts av kommissionen, med tanke på frekvensen och effekterna av felaktigheter på detta område (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.23

I bugetens underavsnitt B6 ”Forskning och teknisk utveckling” utgjordes betalningarna för indirekta FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet under 2003 huvudsakligen av förskott som betalades ut efter det att kontraktet ingåtts. Revisionsrätten har inte granskat dessa transaktioner hos den slutliga stödmottagaren. För ärenden som hör till tidigare ramprogram för forskning och teknisk utveckling innehöll flera kostnadsredovisningar andelar av gemenskapsbidrag som inte överensstämmer med vad som hade angivits i kontrakten, utan att det upptäcktes vid kommissionens interna kontroller. När det gäller femte ramprogrammet som helhet upprepar revisionsrätten sina farhågor avseende lagligheten och korrektheten i utbetalningar baserade på ersättningsanspråk som godkänts av kommissionen, med tanke på frekvensen och effekterna av felaktigheter på detta område (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.23 | För att lösa problemet med felaktiga kostnadsredovisningar från slutmottagarna har kommissionen vidtagit ett antal korrigeringsåtgärder. För femte ramprogrammet har antalet redovisningsrevisioner på mottagarnivå kraftigt ökat. Dessutom har kommissionen har gjort en samordnad insats för att säkerställa rättstolkningarnas samstämmighet, enhetlighet och tillämpning med hjälp av den åtgärdsplan som utarbetades efter kommissionens sammanfattning av verksamhetsrapporterna för 2001 [Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet. Sammanfattning av generaldirektörernas och förvaltningschefernas årliga verksamhetsrapporter och försäkringar. KOM(2002) 426 slutlig, Bryssel den 24 juli 2002]. |
| --- | --- |

6.23

För att lösa problemet med felaktiga kostnadsredovisningar från slutmottagarna har kommissionen vidtagit ett antal korrigeringsåtgärder. För femte ramprogrammet har antalet redovisningsrevisioner på mottagarnivå kraftigt ökat. Dessutom har kommissionen har gjort en samordnad insats för att säkerställa rättstolkningarnas samstämmighet, enhetlighet och tillämpning med hjälp av den åtgärdsplan som utarbetades efter kommissionens sammanfattning av verksamhetsrapporterna för 2001 [Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet. Sammanfattning av generaldirektörernas och förvaltningschefernas årliga verksamhetsrapporter och försäkringar. KOM(2002) 426 slutlig, Bryssel den 24 juli 2002].

För sjätte ramprogrammet inkluderar de åtgärder som vidtagits en förenkling av reglerna, användningen av revisionsintyg och införandet av påföljder.

Tidigare iakttagelser om transeuropeiska transportnät bekräftas av årets granskningsresultat

| 6.24 | På samma sätt bekräftar årets granskning de iakttagelser som tidigare rapporterats av revisionsrätten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) i fråga om transeuropeiska transportnät som ingår i avdelning B5-7 i budgeten. Av granskningen framkom i synnerhet att interims- och slutbetalningar ofta hade godkänts av kommissionen utan att de specifika förhandsvillkor som angetts i bestämmelserna för det finansiella genomförandet hade uppfyllts. |
| --- | --- |

6.24

På samma sätt bekräftar årets granskning de iakttagelser som tidigare rapporterats av revisionsrätten (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) i fråga om transeuropeiska transportnät som ingår i avdelning B5-7 i budgeten. Av granskningen framkom i synnerhet att interims- och slutbetalningar ofta hade godkänts av kommissionen utan att de specifika förhandsvillkor som angetts i bestämmelserna för det finansiella genomförandet hade uppfyllts.

| 6.24 | Kommissionen anser, som redan nämns i dess svar på revisionsrättens årsrapport för 2002 (punkterna 6.35 och 6.36) att förhandsvillkoren för interims-och slutbetalningar uppfyllts. De olika tolkningarna av verksamheter som är berättigade till bidrag som undersökningar kommer att lösas genom en omarbetad definition på undersökningar och arbeten som skall integreras i TEN T-handledningen för slutmottagare. |
| --- | --- |

6.24

Kommissionen anser, som redan nämns i dess svar på revisionsrättens årsrapport för 2002 (punkterna 6.35 och 6.36) att förhandsvillkoren för interims-och slutbetalningar uppfyllts. De olika tolkningarna av verksamheter som är berättigade till bidrag som undersökningar kommer att lösas genom en omarbetad definition på undersökningar och arbeten som skall integreras i TEN T-handledningen för slutmottagare.

Det har konstaterats brister i kontrollen av ”Området med frihet, säkerhet och rättvisa”

| 6.25 | När det gäller budgetavdelning B5-8 ”Område med frihet, säkerhet och rättvisa” tillämpades inte gemenskapsförordningen korrekt av de förmedlande organen i medlemsstaterna. Man godkände begäran om medel som lämnats in efter det att den officiella tidsfristen hade gått ut. |
| --- | --- |

6.25

När det gäller budgetavdelning B5-8 ”Område med frihet, säkerhet och rättvisa” tillämpades inte gemenskapsförordningen korrekt av de förmedlande organen i medlemsstaterna. Man godkände begäran om medel som lämnats in efter det att den officiella tidsfristen hade gått ut.

| 6.25 | Kommissionen kommer att påminna medlemsstaterna om bestämmelserna i beslut 2000/596/EG. |
| --- | --- |

6.25

Kommissionen kommer att påminna medlemsstaterna om bestämmelserna i beslut 2000/596/EG.

Kontraktsvillkoren har inte följts hos slutliga stödmottagare

| 6.26 | De felaktigheter som upptäcktes på stödmottagarnivå gällde främst att kontraktsvillkoren inte hade följts. Liksom tidigare år visade granskningen att stödmottagare hade redovisat för höga kostnader, främst beroende på att kostnadsberäkningen för den finansierade verksamheten var felaktig, eller att man hade redovisat kostnader som inte berättigar till stöd, kostnader som inte uppstått i verkligheten eller kostnader för ej stödberättigad verksamhet. |
| --- | --- |

6.26

De felaktigheter som upptäcktes på stödmottagarnivå gällde främst att kontraktsvillkoren inte hade följts. Liksom tidigare år visade granskningen att stödmottagare hade redovisat för höga kostnader, främst beroende på att kostnadsberäkningen för den finansierade verksamheten var felaktig, eller att man hade redovisat kostnader som inte berättigar till stöd, kostnader som inte uppstått i verkligheten eller kostnader för ej stödberättigad verksamhet.

| 6.26 | Den typ av felaktigheter som upptäcktes vid revisionsrättens granskningar på mottagarnivå är mycket lika de felaktigheter som kommissionen funnit vid sina egna granskningar av mottagare. För forskning är felaktgheterna huvudsakligen kopplade till en felaktig tillämpning av genomsnittsnivåer för personalkostnader och felaktiga beräkningar av indirekta kostnader. Vissa kontraktsvillkor, som tidigare har förorsakat tolkningsproblem, har förenklats i kontrakten för sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

6.26

Den typ av felaktigheter som upptäcktes vid revisionsrättens granskningar på mottagarnivå är mycket lika de felaktigheter som kommissionen funnit vid sina egna granskningar av mottagare. För forskning är felaktgheterna huvudsakligen kopplade till en felaktig tillämpning av genomsnittsnivåer för personalkostnader och felaktiga beräkningar av indirekta kostnader. Vissa kontraktsvillkor, som tidigare har förorsakat tolkningsproblem, har förenklats i kontrakten för sjätte ramprogrammet.

Analys av kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand

Granskningsverksamheten har ökat något

| 6.27 | Liksom i fråga om inre politik förlitar sig kommissionen i allt högre grad på redovisningsrevisioner i efterhand, såsom rekommenderas i revisionsrättens yttrande om samordnad granskning (single audit) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), vilka till stor del utförs av externa revisorer för kommissionens räkning. Liksom tidigare år har revisionsrätten granskat de rapporter om kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand inom området inre politik som slutfördes under budgetåret. Sammantaget ökade antalet slutförda granskningar inom området inre politik från 511 under 2002 till 579 under 2003 (se
  tabell 6.1
  ). Även det sammanlagda antalet granskade kontrakt ökade från 800 till 944. Trots detta minskade sex av de fjorton generaldirektoraten både antalet genomförda granskningar och antalet granskade kontrakt. För första gången sedan generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor bildades 1999 genomförde det ett begränsat antal redovisningsrevisioner i efterhand. |
| --- | --- |

6.27

Liksom i fråga om inre politik förlitar sig kommissionen i allt högre grad på redovisningsrevisioner i efterhand, såsom rekommenderas i revisionsrättens yttrande om samordnad granskning (single audit) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), vilka till stor del utförs av externa revisorer för kommissionens räkning. Liksom tidigare år har revisionsrätten granskat de rapporter om kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand inom området inre politik som slutfördes under budgetåret. Sammantaget ökade antalet slutförda granskningar inom området inre politik från 511 under 2002 till 579 under 2003 (se
  tabell 6.1
  ). Även det sammanlagda antalet granskade kontrakt ökade från 800 till 944. Trots detta minskade sex av de fjorton generaldirektoraten både antalet genomförda granskningar och antalet granskade kontrakt. För första gången sedan generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor bildades 1999 genomförde det ett begränsat antal redovisningsrevisioner i efterhand.

| 6.27 | Sammantaget ökade antalet granskningar av forskningsverksamhet. För 2002 och 2003 avsåg de granskningar som rapporterades bara forskning. För att nå målet om 10 % som fastställts för kontrakt i femte ramprogrammet, uppskattar GD Transport att i genomsnitt 40 till 50 granskningar måste utföras varje år, vilket motsvarar 80 till 100 kontrakt. För perioden 2002–2004, kommer det genomsnittliga antal granskningar som fastställts som mål (40 till 50) och granskade kontrakt (80 till 100) att uppnås av GD Transport. |
| --- | --- |

6.27

Sammantaget ökade antalet granskningar av forskningsverksamhet. För 2002 och 2003 avsåg de granskningar som rapporterades bara forskning. För att nå målet om 10 % som fastställts för kontrakt i femte ramprogrammet, uppskattar GD Transport att i genomsnitt 40 till 50 granskningar måste utföras varje år, vilket motsvarar 80 till 100 kontrakt. För perioden 2002–2004, kommer det genomsnittliga antal granskningar som fastställts som mål (40 till 50) och granskade kontrakt (80 till 100) att uppnås av GD Transport.

Under 2003 inleddes revisionsplanen för GD Rättsliga och inrikes frågor, även om bristen på personal gjorde att bara ett litet antal granskningar kunde genomföras.

| 6.28 | Alla granskningar som utfördes av generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd under 2003 gällde åtgärder på veterinärområdet. Dessa granskningar ledde till finansiella justeringar till kommissionens fördel på omkring 95,5 miljoner euro. Generaldirektoratet för inre marknaden genomförde inga inspektioner eller redovisningsrevisioner under 2003. |
| --- | --- |

6.28

Alla granskningar som utfördes av generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd under 2003 gällde åtgärder på veterinärområdet. Dessa granskningar ledde till finansiella justeringar till kommissionens fördel på omkring 95,5 miljoner euro. Generaldirektoratet för inre marknaden genomförde inga inspektioner eller redovisningsrevisioner under 2003.

Tabell 6.1 – Området för inre politik – Kontroller som slutförts under 2003 av kommissionen (eller för dess räkning) (32)
   (33)

| Generaldirektorat | Antal slutförda granskningar | Antal granskade kontrakt | Antal pågående kontrakt | Värdet av granskade kontrakt (miljoner euro) | Värdet av pågående kontrakt (miljoner euro) | Belopp att återvinna eller minskade betalningar till följd av granskningarna (miljoner euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 |
| | | | | | | | | | | | Belopp | Värde i % av granskade kontrakt | Belopp | Värde i % av granskade kontrakt |
| GD Jordbruk | 15 | 12 (39) | 21 | 19 | 280 | 268 | 30,5 | 29,8 | 68,7 | 52,9 | 2,9 (38) | 10 | 0,7 | 3 |
| GD Utbildning och kultur | 32 | 126 | 47 | 173 | 28 063 | 19 424 | 30,8 | 95,5 | 689,1 | 743,9 | 0,6 | 2 | 2,4 | 3 |
| GD Sysselsättning och socialpolitik | 21 | 17 | 39 | 19 | 1 464 | 1 559 | 10,4 | 7,1 | 116,8 | 125,9 | 0,5 | 4 | 0,2 | 3 |
| GD Energi och transport | 50 | 26 | 111 | 37 | 2 133 | 1 630 | 754,6 (36) | 53,1 | 2 084,3 | 2 061,6 | 3,3 | 0 | 0,8 | 2 |
| GD Näringsliv | 18 | 45 | 24 | 62 | 1 641 | 1 463 | 15,5 | 39,7 | 272,0 | 162,5 | 0,4 | 2 | 0,0 | 0 |
| GD Miljö | 32 | 23 | 34 | 52 | 1 790 | 1 711 | 12,1 | 35,7 | 333,1 | 352,6 | 0,6 | 5 | 0,2 | 1 |
| GD Fiske | 21 | 27 | 39 | 44 | 182 | 133 | 8,8 | 9,0 | 142,2 | 116,4 | 0,2 | 2 | 0,2 | 2 |
| (35) | 2 | 4 | 14 | 20 | 18 | 13 | 42,7 | 65,2 | 32,5 | 31,7 | 1,8 | 4 | 3,7 | 6 |
| GD Rättsliga och inrikes frågor | 0 | 8 | 0 | 30 | ej tillämpligt | 923 | ej tillämpligt | 3,6 | ej tillämpligt | 95,9 | 0,1 | ej tillämpligt | 0,2 | 6 |
| GD Hälsa och konsumentskydd | 17 | | 17 | | ej tillämpligt | | 7,2 | | ej tillämpligt | | 0,2 | 3 | 0,0 | |
| (34) | 7 | 6 | 7 | 9 | ej tillämpligt | 2 | 958,4 | 691,0 | ej tillämpligt | 691,0 | 515,8 | 54 | 95,5 | 14 |
| GD Informationssamhället | 54 | 74 | 107 | 197 | 3 984 | 2 859 | 58,6 | 66,4 | 1 855,2 | 3 040,0 | 2,4 | 4 | 1,2 | 2 |
| GD Inre marknaden | 1 | 0 | 31 | 0 | 113 | 54 | 4,2 | 0,0 | 9,8 | 4,2 | 0,0 | 0 | 0,0 | |
| GD Forskning | 237 | 208 | 297 | 258 | 14 981 | 8 229 | 80,6 (37) | 181,4 | 4 594,0 | 3 045,0 | 3,9 | 5 | 3,1 | 2 |
| GD Skatter och tullar | 4 | 3 | 12 | 24 | 191 | 98 | 1,1 | 0,3 | 58,9 | 44,8 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 |
| TOTALT | 511 | 579 | 800 | 944 | 54 840 | 38 366 | 2 015,6 | 1 277,6 | 10 256,5 | 10 568,5 | 532,6 | 12 | 108,2 | 8 |

Generaldirektorat

Antal slutförda granskningar

Antal granskade kontrakt

Antal pågående kontrakt

Värdet av granskade kontrakt (miljoner euro)

Värdet av pågående kontrakt (miljoner euro)

Belopp att återvinna eller minskade betalningar till följd av granskningarna (miljoner euro)

2002

2003

2002

2003

2002

2003

2002

2003

2002

2003

2002

2003

Belopp

Värde i % av granskade kontrakt

Belopp

Värde i % av granskade kontrakt

GD Jordbruk

15

12 (39)

21

19

280

268

30,5

29,8

68,7

52,9

2,9 (38)

10

0,7

3

GD Utbildning och kultur

32

126

47

173

28 063

19 424

30,8

95,5

689,1

743,9

0,6

2

2,4

3

GD Sysselsättning och socialpolitik

21

17

39

19

1 464

1 559

10,4

7,1

116,8

125,9

0,5

4

0,2

3

GD Energi och transport

50

26

111

37

2 133

1 630

754,6 (36)

53,1

2 084,3

2 061,6

3,3

0

0,8

2

GD Näringsliv

18

45

24

62

1 641

1 463

15,5

39,7

272,0

162,5

0,4

2

0,0

0

GD Miljö

32

23

34

52

1 790

1 711

12,1

35,7

333,1

352,6

0,6

5

0,2

1

GD Fiske

21

27

39

44

182

133

8,8

9,0

142,2

116,4

0,2

2

0,2

2

(35)

2

4

14

20

18

13

42,7

65,2

32,5

31,7

1,8

4

3,7

6

GD Rättsliga och inrikes frågor

0

8

0

30

ej tillämpligt

923

ej tillämpligt

3,6

ej tillämpligt

95,9

0,1

ej tillämpligt

0,2

6

GD Hälsa och konsumentskydd

17

17

ej tillämpligt

7,2

ej tillämpligt

0,2

3

0,0

(34)

7

6

7

9

ej tillämpligt

2

958,4

691,0

ej tillämpligt

691,0

515,8

54

95,5

14

GD Informationssamhället

54

74

107

197

3 984

2 859

58,6

66,4

1 855,2

3 040,0

2,4

4

1,2

2

GD Inre marknaden

1

0

31

0

113

54

4,2

0,0

9,8

4,2

0,0

0

0,0

GD Forskning

237

208

297

258

14 981

8 229

80,6 (37)

181,4

4 594,0

3 045,0

3,9

5

3,1

2

GD Skatter och tullar

4

3

12

24

191

98

1,1

0,3

58,9

44,8

0,0

0

0,0

0

TOTALT

511

579

800

944

54 840

38 366

2 015,6

1 277,6

10 256,5

10 568,5

532,6

12

108,2

8

Redovisningsrevisioner i efterhand av indirekta FoTU-åtgärder – det krävs ytterligare åtgärder för att nå det uppsatta målet

| 6.29 | Under 2003 avslutades 373 redovisningsrevisioner i efterhand av 589 kontrakt för indirekta FoTU-åtgärder av de fem generaldirektorat som driver ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling (se
  tabell 6.2
  ). I likhet med tidigare år genomförde Generaldirektoratet för forskning flest granskningar. Den större delen av granskningarna som genomfördes av kommissionen (eller för kommissionens räkning) under 2003 gällde indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet (320 av totalt 373 granskningar). |
| --- | --- |

6.29

Under 2003 avslutades 373 redovisningsrevisioner i efterhand av 589 kontrakt för indirekta FoTU-åtgärder av de fem generaldirektorat som driver ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling (se
  tabell 6.2
  ). I likhet med tidigare år genomförde Generaldirektoratet för forskning flest granskningar. Den större delen av granskningarna som genomfördes av kommissionen (eller för kommissionens räkning) under 2003 gällde indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet (320 av totalt 373 granskningar).

Tabell 6.2 – Generaldirektorat som handlägger ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling – Sammanställning av granskningar som slutfördes 2002 och 2003

| Ansvarigt generaldirektorat | Granskningar i anslutning till FoTU som slutförts under 2002 och 2003 (40) |
| --- | --- |
| Totalt antal slutförda granskningar | Totalt antal granskade kontrakt | Förhållande kontrakt/granskning |
| 2003 | 2002 | 2003 | 2002 | 2003 | 2002 |
| GD Forskning | Intern | 23 | 11,1 % | 27 | 11,4 % | 28 | 10,9 % | 31 | 10,4 % | 1,2 | 1,1 |
| Extern | 185 | 88,9 % | 210 | 88,6 % | 230 | 89,1 % | 266 | 89,6 % | 1,2 | 1,3 |
| GD totalt | 208 | 100,0 % | 237 | 100,0 % | 258 | 100,0 % | 297 | 100,0 % | 1,2 | 1,3 |
| GD Informations- samhället | Intern | 5 | 6,8 % | 7 | 13,2 % | 7 | 3,6 % | 7 | 6,5 % | 1,4 | 1,0 |
| Extern | 69 | 93,2 % | 46 | 86,8 % | 190 | 96,4 % | 100 | 93,5 % | 2,8 | 2,2 |
| GD totalt | 74 | 100,0 % | 53 | 100,0 % | 197 | 100,0 % | 107 | 100,0 % | 2,7 | 2,0 |
| GD Energi och transport | Intern | 1 | 4,0 % | 5 | 10,0 % | 0 | 2,7 % | 11 | 10,0 % | 1,0 | 2,2 |
| Extern | 24 | 96,0 % | 45 | 90,0 % | 36 | 97,3 % | 99 | 90,0 % | 1,5 | 2,2 |
| GD totalt | 25 | 100,0 % | 50 | 100,0 % | 37 | 100,0 % | 110 | 100,0 % | 1,5 | 2,2 |
| GD Näringsliv | Intern | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | ej tillämplig | ej tillämplig |
| Extern | 39 | 100,0 % | 16 | 100,0 % | 53 | 100,0 % | 22 | 100,0 % | 1,4 | 1,4 |
| GD totalt | 39 | 100,0 % | 16 | 100,0 % | 53 | 100,0 % | 22 | 100,0 % | 1,4 | 1,4 |
| GD Fiske | Intern | 27 | 100,0 % | 21 | 100,0 % | 44 | 100,0 % | 39 | 100,0 % | 1,6 | 1,9 |
| Extern | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | ej tillämplig | ej tillämplig |
| GD totalt | 27 | 100,0 % | 21 | 100,0 % | 38 | 100,0 % | 39 | 100,0 % | 1,6 | 1,9 |
| Totalt interna kontroller | 56 | 15,9 % | 60 | 15,9 % | 80 | 14,2 % | 103 | 15,3 % | 1,4 | 1,5 |
| Totalt externa kontroller | 317 | 84,1 % | 317 | 84,1 % | 499 | 85,8 % | 487 | 84,7 % | 1,6 | 1,5 |
| Totalt | 373 | 100,0 % | 377 | 100,0 % | 579 | 100,0 % | 590 | 100,0 % | 1,6 | 1,5 |

Ansvarigt generaldirektorat

Granskningar i anslutning till FoTU som slutförts under 2002 och 2003 (40)

Totalt antal slutförda granskningar

Totalt antal granskade kontrakt

Förhållande kontrakt/granskning

2003

2002

2003

2002

2003

2002

GD Forskning

Intern

23

11,1 %

27

11,4 %

28

10,9 %

31

10,4 %

1,2

1,1

Extern

185

88,9 %

210

88,6 %

230

89,1 %

266

89,6 %

1,2

1,3

GD totalt

208

100,0 %

237

100,0 %

258

100,0 %

297

100,0 %

1,2

1,3

GD Informations- samhället

Intern

5

6,8 %

7

13,2 %

7

3,6 %

7

6,5 %

1,4

1,0

Extern

69

93,2 %

46

86,8 %

190

96,4 %

100

93,5 %

2,8

2,2

GD totalt

74

100,0 %

53

100,0 %

197

100,0 %

107

100,0 %

2,7

2,0

GD Energi och transport

Intern

1

4,0 %

5

10,0 %

0

2,7 %

11

10,0 %

1,0

2,2

Extern

24

96,0 %

45

90,0 %

36

97,3 %

99

90,0 %

1,5

2,2

GD totalt

25

100,0 %

50

100,0 %

37

100,0 %

110

100,0 %

1,5

2,2

GD Näringsliv

Intern

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

ej tillämplig

ej tillämplig

Extern

39

100,0 %

16

100,0 %

53

100,0 %

22

100,0 %

1,4

1,4

GD totalt

39

100,0 %

16

100,0 %

53

100,0 %

22

100,0 %

1,4

1,4

GD Fiske

Intern

27

100,0 %

21

100,0 %

44

100,0 %

39

100,0 %

1,6

1,9

Extern

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

0

0,0 %

ej tillämplig

ej tillämplig

GD totalt

27

100,0 %

21

100,0 %

38

100,0 %

39

100,0 %

1,6

1,9

Totalt interna kontroller

56

15,9 %

60

15,9 %

80

14,2 %

103

15,3 %

1,4

1,5

Totalt externa kontroller

317

84,1 %

317

84,1 %

499

85,8 %

487

84,7 %

1,6

1,5

Totalt

373

100,0 %

377

100,0 %

579

100,0 %

590

100,0 %

1,6

1,5

| 6.30 | Kommissionens granskningsmetod i fråga om forskning anger ett övergripande granskningsmål på 10 % av avtalsparterna under femte ramprogrammet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Enligt uppgifter från Generaldirektoratet för forskning motsvarar antalet slutförda granskningar under 2002 3,9 % av de avtalsparter som kan kontrolleras enligt kommissionens definition. Detta innebär att kommissionens granskningsverksamhet inte når upp till målet för fjärde året i följd (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Om kommissionen inte ökar sin granskningsverksamhet för femte ramprogrammet ytterligare är det osannolikt att målet nås (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.30

Kommissionens granskningsmetod i fråga om forskning anger ett övergripande granskningsmål på 10 % av avtalsparterna under femte ramprogrammet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Enligt uppgifter från Generaldirektoratet för forskning motsvarar antalet slutförda granskningar under 2002 3,9 % av de avtalsparter som kan kontrolleras enligt kommissionens definition. Detta innebär att kommissionens granskningsverksamhet inte når upp till målet för fjärde året i följd (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Om kommissionen inte ökar sin granskningsverksamhet för femte ramprogrammet ytterligare är det osannolikt att målet nås (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.30 | Kommissionen har fastställt ett övergripande granskningsmål som anger att 10 % av avtalsparterna i femte ramprogrammet skall granskas. |
| --- | --- |

6.30

Kommissionen har fastställt ett övergripande granskningsmål som anger att 10 % av avtalsparterna i femte ramprogrammet skall granskas.

Kommissionen har bekräftat att den kommer att fortsätta sina granskningar av avtalsparterna under femte ramprogrammet, eftersom fleråriga projekt pågår och ett nytt ramavtal med en extern revisionsbyrå har upprättats för detta ändamål. Kommissionen förväntar att det övergripande granskningsmålet för femte ramprogrammet kan nås när motsvarande verksamheter avslutas.

De generaldirektorat som driver FTU-ramprogram har indikerat sina avsikter i samband med lanseringen av upphandlingsförfaranden för ramavtal med externa revisorer.

Under 2006/2007 skall kommissionen enligt planen ha granskat ett tillräckligt stort antal avtalsparter för att nå det fastställda målet.

Kommissionens statistik om redovisningsrevisioner i efterhand visar lägre inverkan av felaktigheter för ramprogrammen för forskning än vad som framkommit vid revisionsrättens granskningar

| 6.31 | Av de kontrakt på indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet som revisionsrätten granskat från 2001 till 2003, gjorde kommissionens avdelningar finansiella justeringar på i genomsnitt 21,6 % av de kostnader som mottagarna redovisat. Revisionsrätten anser, såsom tidigare angetts, att denna andel inte kan extrapoleras på den totala budgeten för femte ramprogrammet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Som jämförelse visar kommissionens statistik över redovisningsrevisioner i efterhand en inverkan av felaktigheter för de generaldirektorat som handlägger ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling som är betydligt lägre än vad som framkommit vid revisionsrättens granskning (se
  tabell 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.31

Av de kontrakt på indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet som revisionsrätten granskat från 2001 till 2003, gjorde kommissionens avdelningar finansiella justeringar på i genomsnitt 21,6 % av de kostnader som mottagarna redovisat. Revisionsrätten anser, såsom tidigare angetts, att denna andel inte kan extrapoleras på den totala budgeten för femte ramprogrammet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Som jämförelse visar kommissionens statistik över redovisningsrevisioner i efterhand en inverkan av felaktigheter för de generaldirektorat som handlägger ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling som är betydligt lägre än vad som framkommit vid revisionsrättens granskning (se
  tabell 6.1
  ).

| 6.31 | Kommissionens uppgifter om de berörda redovisningsrevisionerna i efterhand baseras på 333 avslutade granskningar avseende 556 kontrakt för indirekta FTU-åtgärder. Kommissionens stora antal granskningar utgör en tillförlitlig grund för övergripande kvantitativa slutsatser om det underliggande systemet. |
| --- | --- |

6.31

Kommissionens uppgifter om de berörda redovisningsrevisionerna i efterhand baseras på 333 avslutade granskningar avseende 556 kontrakt för indirekta FTU-åtgärder. Kommissionens stora antal granskningar utgör en tillförlitlig grund för övergripande kvantitativa slutsatser om det underliggande systemet.

De generaldirektorat som driver FTU-ramprogram har bifogat mer detaljerade uppgifter i sina årliga verksamhetsrapporter.

Bristfälliga förfaranden för uppföljning av redovisningsrevisioner i efterhand vid Generaldirektoratet för utbildning och kultur

| 6.32 | Revisionsrätten har analyserat 43 granskningsrapporter (om 56 kontrakt för olika program) som genomfördes under 2003 av externa revisionsföretag för kommissionens räkning, och hur dessa rapporter följts upp av generaldirektoratet för utbildning och kultur. De granskade kontrakten gällde kostnadsredovisningar som lämnats av slutliga stödmottagare på 18,4 miljoner euro, varav 14,3 miljoner euro godkändes av kommissionen. I över hälften av ärendena rekommenderade de externa revisorerna en finansiell justering av de redovisade kostnader som godkänts av kommissionen, huvudsakligen på grund av att det saknades tillräckligt verifierande underlag till stöd för uppkomna kostnader, att man hade använt budgeterade i stället för verkliga kostnader, eller att man hade redovisat kostnader utanför den stödberättigade perioden. |
| --- | --- |

6.32

Revisionsrätten har analyserat 43 granskningsrapporter (om 56 kontrakt för olika program) som genomfördes under 2003 av externa revisionsföretag för kommissionens räkning, och hur dessa rapporter följts upp av generaldirektoratet för utbildning och kultur. De granskade kontrakten gällde kostnadsredovisningar som lämnats av slutliga stödmottagare på 18,4 miljoner euro, varav 14,3 miljoner euro godkändes av kommissionen. I över hälften av ärendena rekommenderade de externa revisorerna en finansiell justering av de redovisade kostnader som godkänts av kommissionen, huvudsakligen på grund av att det saknades tillräckligt verifierande underlag till stöd för uppkomna kostnader, att man hade använt budgeterade i stället för verkliga kostnader, eller att man hade redovisat kostnader utanför den stödberättigade perioden.

| 6.32 | Utgifter som inte visat sig vara berättigande har bara varit möjliga att upptäcka genom granskningar på plats. GD Utbildning och kultur strävar efter att öka dessa granskningar. |
| --- | --- |

6.32

Utgifter som inte visat sig vara berättigande har bara varit möjliga att upptäcka genom granskningar på plats. GD Utbildning och kultur strävar efter att öka dessa granskningar.

I GD Utbildning och kulturs revisionsprogram prioriteras bland annat införandet av projekt som generaldirektoratet anser potentiellt mer riskfyllda eller vars analys av redogörelserna antyder att de kan innehålla felaktigheter.

Dessutom förstärker GD Utbildning och kultur kravet på att mottagarna skall följa bestämmelserna i kontraktet. Det arbetar också på att förenkla dessa kontraktsbestämmelser. Dessa två inslag bör leda till en minskning av sådana felaktigheter hos stödmottagarna. Det är här lämpligt att påpeka att dessa ibland förfogar över mindre utvecklade administrativa strukturer på detta område än i andra (mindre icke-statliga organisationer).

| 6.33 | Revisionsrättens undersökning av granskningsunderlaget visade vidare andra brister, såsom att |
| --- | --- |

6.33

Revisionsrättens undersökning av granskningsunderlaget visade vidare andra brister, såsom att

| 6.33 | |
| --- | --- |

6.33

| — | kommissionen hade godkänt ofullständiga granskningsrapporter, |
| --- | --- |

—

kommissionen hade godkänt ofullständiga granskningsrapporter,

| — | De granskningar som revisionsrätten undersökt motsvarar en inkörningsperiod för prövningsförfarandet vad gäller denna typ av externa revisioner. Kommissionen medger att vissa delar som inte är grundläggande inte har kunnat läggas fram i de första granskningsrapporterna till revisionsrätten. Den godkänner och värderar de preliminära revisionsrapporter som upprättats av revisionsbyråer först när de uppfyller de villkor och den kvalitet som krävs i de ramavtal som ingåtts mellan kommissionen och dessa företag. |
| --- | --- |

—

De granskningar som revisionsrätten undersökt motsvarar en inkörningsperiod för prövningsförfarandet vad gäller denna typ av externa revisioner. Kommissionen medger att vissa delar som inte är grundläggande inte har kunnat läggas fram i de första granskningsrapporterna till revisionsrätten. Den godkänner och värderar de preliminära revisionsrapporter som upprättats av revisionsbyråer först när de uppfyller de villkor och den kvalitet som krävs i de ramavtal som ingåtts mellan kommissionen och dessa företag.

| — | det förekom opåkallade förseningar mellan det att granskningen genomfördes och granskningsresultaten rapporterades till kommissionen, samt att |
| --- | --- |

—

det förekom opåkallade förseningar mellan det att granskningen genomfördes och granskningsresultaten rapporterades till kommissionen, samt att

| — | Kommissionen understryker att de förseningar som revisionsrätten konstaterat mellan det att granskningen genomfördes och den slutliga granskningsrapporten från den operativa enheten delvis beror på att det krävs en viss tidsfrist för att iaktta den rättighet de som granskas har för att reagera på utkastet till rapport.
  Kommissionen strävar dock efter att minska de förseningar som revisionsrätten konstaterat. |
| --- | --- |

—

Kommissionen understryker att de förseningar som revisionsrätten konstaterat mellan det att granskningen genomfördes och den slutliga granskningsrapporten från den operativa enheten delvis beror på att det krävs en viss tidsfrist för att iaktta den rättighet de som granskas har för att reagera på utkastet till rapport.

Kommissionen strävar dock efter att minska de förseningar som revisionsrätten konstaterat.

| — | det fanns oriktigheter i kommissionens förvaltning av kontrakt. |
| --- | --- |

—

det fanns oriktigheter i kommissionens förvaltning av kontrakt.

| — | De granskade projekten ingicks under en period då de avtalsenliga kraven gentemot mottagarna var mindre väldefinierade. |
| --- | --- |

—

De granskade projekten ingicks under en period då de avtalsenliga kraven gentemot mottagarna var mindre väldefinierade.

I några fall hade de granskade avtalsparterna också andra kontrakt med samma generaldirektorat eller med andra kommissionsavdelningar. I dessa fall bör kommissionens uppföljningsförfaranden innefatta kontroll av i vilken utsträckning det finns liknande problem med andra kontrakt.

Kommissionen skall se till att uppgifterna från genomförda granskningar av ett givet program med de finansieringar som de berörda mottagarna kan ha tagit emot genom andra program kontrolleras bättre. Hänsyn har tagits till vissa mottagares karakteristika (särskilt upprepade mottagare) eller till vissa projekt vid upprättandet av revisionsprogram.

Genomgång av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Genomgångens omfattning

| 6.34 | Revisionsrätten har gått igenom de årliga verksamhetsberättelserna för elva generaldirektorat och analyserat överensstämmelsen och rimligheten i uppgifterna i 2003 års årliga verksamhetsrapporter för fyra generaldirektorat, parallellt med sin bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.34

Revisionsrätten har gått igenom de årliga verksamhetsberättelserna för elva generaldirektorat och analyserat överensstämmelsen och rimligheten i uppgifterna i 2003 års årliga verksamhetsrapporter för fyra generaldirektorat, parallellt med sin bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Allmän förbättring av presentationen av olika aspekter som behandlas i årliga verksamhetsrapporter

| 6.35 | Revisionsrätten konstaterade att det skett en allmän förbättring av rapporternas kvalitet i jämförelse med 2002. Struktur och innehåll följer i allmänhet de riktlinjer som getts ut av generalsekreteraren och generaldirektoratet för budget (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.35

Revisionsrätten konstaterade att det skett en allmän förbättring av rapporternas kvalitet i jämförelse med 2002. Struktur och innehåll följer i allmänhet de riktlinjer som getts ut av generalsekreteraren och generaldirektoratet för budget (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.36 | Liksom 2002 förklarade alla elva generaldirektörer att de hade erhållit rimlig säkerhet om lagligheten och korrektheten avseende de medel som förvaltats under deras ansvar, även om några av dem upprepade reservationer från 2002. Revisionsrätten anser att generellt sett var orsakerna till bristerna korrekt redovisade och att, i den utsträckning det är möjligt, det föreslogs lämpliga korrigerande åtgärder. Genomförandet av handlingsplanerna kan förväntas beröra en stor del av de identifierade bristerna och bör innebära att det görs lämpliga uppföljningar. |
| --- | --- |

6.36

Liksom 2002 förklarade alla elva generaldirektörer att de hade erhållit rimlig säkerhet om lagligheten och korrektheten avseende de medel som förvaltats under deras ansvar, även om några av dem upprepade reservationer från 2002. Revisionsrätten anser att generellt sett var orsakerna till bristerna korrekt redovisade och att, i den utsträckning det är möjligt, det föreslogs lämpliga korrigerande åtgärder. Genomförandet av handlingsplanerna kan förväntas beröra en stor del av de identifierade bristerna och bör innebära att det görs lämpliga uppföljningar.

Kvarstående brister när generaldirektörerna formulerar reservationer

| 6.37 | Revisionsrätten anser att uppgifterna i rapporterna i hög grad återspeglar den verkliga situationen när det gäller den förvaltade verksamhetens laglighet och korrekthet. Trots detta konstaterades det att det kvarstår brister när generaldirektörerna formulerar reservationer. När det gäller generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor till exempel, skulle inte förra årets reservation avseende norm 17 ”Övervakning” och Europeiska flyktingfonden ha tagits bort, eftersom de korrigerande åtgärderna endast delvis har genomförts. Resultaten av redovisningsrevisionerna i efterhand under 2003, som ledde till återvinning av 0,22 miljoner euro motsvarande 6 % av det sammanlagda belopp som granskades, borde ha gett stöd för att behålla den särskilda reservationen. Ett annat exempel är generaldirektoratet för forskning där den möjligen väsentliga inverkan av försenade utbetalningar inte bedömdes korrekt. |
| --- | --- |

6.37

Revisionsrätten anser att uppgifterna i rapporterna i hög grad återspeglar den verkliga situationen när det gäller den förvaltade verksamhetens laglighet och korrekthet. Trots detta konstaterades det att det kvarstår brister när generaldirektörerna formulerar reservationer. När det gäller generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor till exempel, skulle inte förra årets reservation avseende norm 17 ”Övervakning” och Europeiska flyktingfonden ha tagits bort, eftersom de korrigerande åtgärderna endast delvis har genomförts. Resultaten av redovisningsrevisionerna i efterhand under 2003, som ledde till återvinning av 0,22 miljoner euro motsvarande 6 % av det sammanlagda belopp som granskades, borde ha gett stöd för att behålla den särskilda reservationen. Ett annat exempel är generaldirektoratet för forskning där den möjligen väsentliga inverkan av försenade utbetalningar inte bedömdes korrekt.

| 6.37 | Enligt de riktlinjer som kommissionen antagit (KOM(2003) 28 slutlig) leder en icke fullständig tillämpning av en kontrollnorm inte längre automatiskt till ett förbehåll i den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

6.37

Enligt de riktlinjer som kommissionen antagit (KOM(2003) 28 slutlig) leder en icke fullständig tillämpning av en kontrollnorm inte längre automatiskt till ett förbehåll i den årliga verksamhetsrapporten.

Beträffande Europeiska flyktingfonden behölls inte förbehållen från 2002, eftersom korrigeringsåtgärderna hade vidtagits av kommissionen, exempelvis avslutades besöksprogrammet för övervakning av förvaltnings- och kontrollsystemen i alla medlemsstaterna. Generaldirektoratet bedömde inte att den faktiska påverkan motiverade ett förbehåll.

GD Rättsliga och inrikes frågor är medvetet om att insatserna på området efterhandskontroller måste utökas, vilket påbörjades redan under 2004 och som kommer att fortsätta under 2005.

GD Forsknings årliga verksamhetsrapport för 2003 uppvisar brister vad gäller betalningsfrister. Men, även om orsaken till denna brist inte värderas i rapporten, blir en rimlig grad av försäkran inte betraktad som faktisk med tanke på den mycket låga nivån ansökningar om betalning av dröjsmålsränta.

Ändringarna i den rättsliga grunden inte tillräckliga för att bemöta risken för alltför stora betalningar för indirekta FoTU-åtgärder

| 6.38 | År 2002 utformade kommissionen en särskild åtgärd för forskningsområdet, åtgärd 1, för att behandla reservationerna och iakttagelserna om ramprogrammen för forskning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Till följd av detta antog de fem generaldirektorat som gemensamt förvaltar ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling en gemensam handlingsplan i januari 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), där det i detalj redogörs för vilka särskilda åtgärder som krävs för att behandla risken för alltför stora betalningar i anslutning till indirekta FoTU-åtgärder, och särskilt FoTU-projekt med kostnadsdelning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.38

År 2002 utformade kommissionen en särskild åtgärd för forskningsområdet, åtgärd 1, för att behandla reservationerna och iakttagelserna om ramprogrammen för forskning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Till följd av detta antog de fem generaldirektorat som gemensamt förvaltar ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling en gemensam handlingsplan i januari 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), där det i detalj redogörs för vilka särskilda åtgärder som krävs för att behandla risken för alltför stora betalningar i anslutning till indirekta FoTU-åtgärder, och särskilt FoTU-projekt med kostnadsdelning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.39 | Enligt kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om läget per den 31 december 2003 i fråga om genomförandet av kommissionens handlingsplan avseende 2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), hade de särskilda åtgärder som kommissionen tagit fram som svar på åtgärd 1 i 2001 års sammanfattningsrapport genomförts i sin helhet. |
| --- | --- |

6.39

Enligt kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om läget per den 31 december 2003 i fråga om genomförandet av kommissionens handlingsplan avseende 2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), hade de särskilda åtgärder som kommissionen tagit fram som svar på åtgärd 1 i 2001 års sammanfattningsrapport genomförts i sin helhet.

| 6.39 | I nämnda kommissionsrapport indikeras att de åtgärder som planeras i handlingsplanen har genomförts, men att inte alla målsättningar har uppnåtts. Vissa av åtgärderna kommer först att få effekt efter viss tid, särskilt införandet av påföljder. |
| --- | --- |

6.39

I nämnda kommissionsrapport indikeras att de åtgärder som planeras i handlingsplanen har genomförts, men att inte alla målsättningar har uppnåtts. Vissa av åtgärderna kommer först att få effekt efter viss tid, särskilt införandet av påföljder.

Europaparlamentet och rådet har inte helt tagit fasta på övriga förslag från kommissionen.

| 6.40 | Revisionsrätten anser dock att åtgärderna till följd av kommissionens åtgärdsplan, såsom denna färdigställdes 2003, tillsammans med ändringarna i den rättsliga grunden för ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling för sjätte ramprogrammet, fortfarande inte är tillräckliga för att bemöta risken för alltför stora betalningar för indirekta åtgärder för forskning och teknisk utveckling (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.40

Revisionsrätten anser dock att åtgärderna till följd av kommissionens åtgärdsplan, såsom denna färdigställdes 2003, tillsammans med ändringarna i den rättsliga grunden för ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling för sjätte ramprogrammet, fortfarande inte är tillräckliga för att bemöta risken för alltför stora betalningar för indirekta åtgärder för forskning och teknisk utveckling (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.40 | |
| --- | --- |

6.40

| — | Kostnadsersättningssystemet i sjätte ramprogrammet är fortfarande uppbyggt kring tre modeller, liksom i femte ramprogrammet, och genom att kostnadskategorierna helt har tagits bort i sjätte ramprogrammet minskas insynen i de årsredovisningar som krävs för redovisningen av uppkomna stödberättigande kostnader och även möjligheterna till analytiska kontroller. |
| --- | --- |

—

Kostnadsersättningssystemet i sjätte ramprogrammet är fortfarande uppbyggt kring tre modeller, liksom i femte ramprogrammet, och genom att kostnadskategorierna helt har tagits bort i sjätte ramprogrammet minskas insynen i de årsredovisningar som krävs för redovisningen av uppkomna stödberättigande kostnader och även möjligheterna till analytiska kontroller.

| — | Vid utarbetandet av det sjätte ramprogrammet tog kommissionen initiativ till en grundlig reformering av systemet för att genomföra en verklig förenkling för deltagarna. Det val som gjorts för sjätte ramprogrammet grundas på ett tillägg av följande fem principer:






  — | Strikta ramar för stödberättigande kostnader. |
| --- | --- | --- |

—

Vid utarbetandet av det sjätte ramprogrammet tog kommissionen initiativ till en grundlig reformering av systemet för att genomföra en verklig förenkling för deltagarna. Det val som gjorts för sjätte ramprogrammet grundas på ett tillägg av följande fem principer:

—

Strikta ramar för stödberättigande kostnader.

| — | Deltagarna skall använda sina egna redovisningsregler och –principer. |
| --- | --- |

—

Deltagarna skall använda sina egna redovisningsregler och –principer.

| — | Kravet på revisionsintyg skall tillämpas systematiskt. |
| --- | --- |

—

Kravet på revisionsintyg skall tillämpas systematiskt.

| — | Konsortierna skall lägga fram en förvaltningsrapport som klargör förbindelserna mellan, å ena sidan, resurserna och, å andra sidan, arbetet och de vetenskapliga resultaten. |
| --- | --- |

—

Konsortierna skall lägga fram en förvaltningsrapport som klargör förbindelserna mellan, å ena sidan, resurserna och, å andra sidan, arbetet och de vetenskapliga resultaten.

| — | En omfördelning av resurserna vid uppföljningen av projektens vetenskapliga kvalitet med hjälp från externa experter och kontrollerna i efterhand görs enligt förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

—

En omfördelning av resurserna vid uppföljningen av projektens vetenskapliga kvalitet med hjälp från externa experter och kontrollerna i efterhand görs enligt förenklade förfaranden.

Utifrån denna grund anser kommissionen att det system som inrättats för sjätte ramprogrammet är mer rationellt och enklare att genomföra såväl hos deltagarna som hos kommissionens generaldirektorat. Det bör följaktligen ge ett bättre skydd för gemenskapens ekonomiska intressen.

| — | Principen om solidariskt ansvar som infördes i sjätte ramprogrammet har begränsats på begäran av rådet och Europaparlamentet till varje deltagares andel upp till maximalt summan av de utbetalningar som erhållits. |
| --- | --- |

—

Principen om solidariskt ansvar som infördes i sjätte ramprogrammet har begränsats på begäran av rådet och Europaparlamentet till varje deltagares andel upp till maximalt summan av de utbetalningar som erhållits.

| — | Införandet av kravet på att mottagarna skall lämna revisorsintyg tillsammans med sina ekonomiska rapporter åtföljs inte av en definition av de grundläggande aspekterna avseende omfattningen av och inriktningen på det granskningsarbete som skall utföras. |
| --- | --- |

—

Införandet av kravet på att mottagarna skall lämna revisorsintyg tillsammans med sina ekonomiska rapporter åtföljs inte av en definition av de grundläggande aspekterna avseende omfattningen av och inriktningen på det granskningsarbete som skall utföras.

| — | Avgränsningen av revisionsintygens användningsområde finns i den modell som bifogas handledningen för finansiella frågor avseende sjätte ramprogrammet (Guide on Financial Issues for FP6). |
| --- | --- |

—

Avgränsningen av revisionsintygens användningsområde finns i den modell som bifogas handledningen för finansiella frågor avseende sjätte ramprogrammet (Guide on Financial Issues for FP6).

| — | Andra åtgärder i den gemensamma handlingsplanen för forskning (såsom införande av ett gemensamt IT-system för alla generaldirektorat eller genomförande av ”skrivbordsgranskningar”, har endast inletts vid generaldirektoratet för informationssamhället) och genomfördes inte av alla generaldirektorat. |
| --- | --- |

—

Andra åtgärder i den gemensamma handlingsplanen för forskning (såsom införande av ett gemensamt IT-system för alla generaldirektorat eller genomförande av ”skrivbordsgranskningar”, har endast inletts vid generaldirektoratet för informationssamhället) och genomfördes inte av alla generaldirektorat.

| — | Utvecklingen av det gemensamma IT-systemet tas upp i den gemensamma handlingsplanen och genomförs av respektive generaldirektorat. Se punkt 6.9. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av det gemensamma IT-systemet tas upp i den gemensamma handlingsplanen och genomförs av respektive generaldirektorat. Se punkt 6.9.

Revisionsrätten anser att kommissionen bör se över bestämmelserna för fastställandet av det slutliga gemenskapsbidraget från grunden, samtidigt som man behåller lämplig kontroll över utgifterna i eventuellt framtida ramprogram för forskning. De ändringar av modellerna för kostnadsersättning som antagits av Europaparlamentet och rådet är inte tillräckliga för att man på ett lämpligt sätt skall kunna behandla de underliggande problem som leder till alltför stora betalningar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Vad gäller ”skrivbordsgranskningar” fortsätter stickprovsundersökningarna av underlagen till kostnadsredogörelser, särskilt av tidsrapporter för personalkostnader men ibland också underleverantörer (avtal, fakturor), andra kostnader samt maskiner och inventarier (fakturor), och i vissa fall fasta kostnader. Grundliga kontroller görs via en begäran om underlag till kostnadsersättning genom kompletterande dokumentation som utförs av de generaldirektorat som driver FTU-ramprogram, delvis i misstänkt fall och delvis genom slumpvisa urval.

Kommissionen har gjort stora förenklingsinsatser vid införandet av sjätte ramprogrammet. Den kommer att fortsätta att utveckla förvaltningsmodellen för ramprogram också när den lämnar förslag till ett framtida sjunde ramprogram, genom att särskilt fästa sig vid en förenkling av förfarandena.

Slutsatser och rekommendationer

| 6.41 | Analysen av kommissionens system för övervakning och kontroll vid de fyra utvalda generaldirektoraten visade att flera delar av kommissionens normer för intern kontroll som granskades, ännu inte hade införts vid utgången av 2003. Det sena färdigställandet av standardkontrakten för sjätte ramprogrammet skapade osäkerhet för deltagarna. Det ofullständiga införandet av det gemensamma IT-systemet under 2003 inverkade negativt på genomförandet av sjätte ramprogrammet. Revisionsrätten anser att dessa brister till viss del neutraliserade de förbättringar som hade uppnåtts tack vare det tidiga antagandet av den rättsliga ramen och förenklingen av kontraktens struktur. Vid granskningen framkom även brister i förvaltnings- och kontrollsystemen för Europeiska flyktingfonden inom området frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

6.41

Analysen av kommissionens system för övervakning och kontroll vid de fyra utvalda generaldirektoraten visade att flera delar av kommissionens normer för intern kontroll som granskades, ännu inte hade införts vid utgången av 2003. Det sena färdigställandet av standardkontrakten för sjätte ramprogrammet skapade osäkerhet för deltagarna. Det ofullständiga införandet av det gemensamma IT-systemet under 2003 inverkade negativt på genomförandet av sjätte ramprogrammet. Revisionsrätten anser att dessa brister till viss del neutraliserade de förbättringar som hade uppnåtts tack vare det tidiga antagandet av den rättsliga ramen och förenklingen av kontraktens struktur. Vid granskningen framkom även brister i förvaltnings- och kontrollsystemen för Europeiska flyktingfonden inom området frihet, säkerhet och rättvisa.

| 6.41 | Kommissionen anser att standardkontrakten för sjätte ramprogrammet utarbetades i tillräcklig tid för undertecknandet av kontrakt för indirekta FTU-åtgärder och därför inte inverkade negativt på genomförandet av sjätte ramprogrammet under 2003. |
| --- | --- |

6.41

Kommissionen anser att standardkontrakten för sjätte ramprogrammet utarbetades i tillräcklig tid för undertecknandet av kontrakt för indirekta FTU-åtgärder och därför inte inverkade negativt på genomförandet av sjätte ramprogrammet under 2003.

Jämfört med femte ramprogrammet har sjätte ramprogrammet betydligt förenklat och förbättrat förvaltningsbestämmelserna i avsikt att minska felaktigheter och feltolkningar och för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen, särskilt genom införandet av en skyldighet om att mottagarna skall lämna revisionsintyg.

| 6.42 | Granskningen av transaktioner inom området inre politik visade på brister i kommissionens interna kontroller och på hög felfrekvens hos slutliga stödmottagare, vilket bekräftar revisionsrättens tidigare farhågor beträffande de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Granskningen av transaktioner bekräftade även de brister som konstaterats av kommissionen i de kontrollförfaranden som några medlemsstater tillämpar för den delade förvaltningen av Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

6.42

Granskningen av transaktioner inom området inre politik visade på brister i kommissionens interna kontroller och på hög felfrekvens hos slutliga stödmottagare, vilket bekräftar revisionsrättens tidigare farhågor beträffande de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Granskningen av transaktioner bekräftade även de brister som konstaterats av kommissionen i de kontrollförfaranden som några medlemsstater tillämpar för den delade förvaltningen av Europeiska flyktingfonden.

| 6.42 | Beträffande den höga förekomsten av felaktigheter på mottagarnivå påminner kommissionen om sin egen rapportering avseende faktiska revisionsresultat, men särskilt om åtgärder som vidtagits för att ytterligare minska sådana felaktigheters förekomst och verkan både genom förebyggande åtgärder (förenkling av regler och bättre kommunikation med mottagarna), genom fler och bättre kontroller och genom att införa avskräckande straff och påföljder. |
| --- | --- |

6.42

Beträffande den höga förekomsten av felaktigheter på mottagarnivå påminner kommissionen om sin egen rapportering avseende faktiska revisionsresultat, men särskilt om åtgärder som vidtagits för att ytterligare minska sådana felaktigheters förekomst och verkan både genom förebyggande åtgärder (förenkling av regler och bättre kommunikation med mottagarna), genom fler och bättre kontroller och genom att införa avskräckande straff och påföljder.

| 6.43 | En analys av redovisningsrevisioner i efterhand inom området inre politik, där utgifter för forskning och utveckling står för över hälften av budgeten, visar återigen en betydande förekomst av fel, främst till följd av att slutliga stödmottagare har redovisat för höga kostnader, vilket inte upptäckts vid kommissionens interna kontroll. Antalet granskningar under 2003 var för tredje året i följd inte tillräckligt för att nå upp till kommissionens eget granskningsmål för femte ramprogrammet. Kommissionens uppföljning av resultaten av redovisningsrevisionerna i efterhand är inte tillräckligt strikt, och förfarandena för återvinning av felaktigt utbetalda gemenskapsbidrag befanns vara otillräckliga och långsamma. |
| --- | --- |

6.43

En analys av redovisningsrevisioner i efterhand inom området inre politik, där utgifter för forskning och utveckling står för över hälften av budgeten, visar återigen en betydande förekomst av fel, främst till följd av att slutliga stödmottagare har redovisat för höga kostnader, vilket inte upptäckts vid kommissionens interna kontroll. Antalet granskningar under 2003 var för tredje året i följd inte tillräckligt för att nå upp till kommissionens eget granskningsmål för femte ramprogrammet. Kommissionens uppföljning av resultaten av redovisningsrevisionerna i efterhand är inte tillräckligt strikt, och förfarandena för återvinning av felaktigt utbetalda gemenskapsbidrag befanns vara otillräckliga och långsamma.

| 6.43 | Bara en kontroll på plats gör det möjligt att identifiera felaktigheterna i fråga. Dessa felaktigheter uppstår genom att vissa avtalsparter redovisar för höga kostnader och andra redovisar för låga kostnader. Nettoeffekten (för höga kostnader minus för låga kostnader) på kommissionens budget är ganska begränsad och minskar över åren. |
| --- | --- |

6.43

Bara en kontroll på plats gör det möjligt att identifiera felaktigheterna i fråga. Dessa felaktigheter uppstår genom att vissa avtalsparter redovisar för höga kostnader och andra redovisar för låga kostnader. Nettoeffekten (för höga kostnader minus för låga kostnader) på kommissionens budget är ganska begränsad och minskar över åren.

De generaldirektorat som driver FTU-ramprogram instämmer inte i revisionsrättens åsikt om att revisionsmålet för femte ramprogrammet inte kommer att nås. Granskningsinsatsen kommer att fortsätta under minst fyra år och kommissionen anser att målet på 10 % kan förväntas nås under 2006/2007.

Omfattande insatser har gjorts i varje generaldirektorat som driver FTU-ramprogram för att säkerställa en effektiv uppföljning av revisioner och det finansiella genomförandet av revisionsresultat som vid behov inkluderas vid utfärdande av betalningskrav.

| 6.44 | Kvaliteten på och tillförlitligheten i informationen i de årliga verksamhetsrapporterna för 2003 förbättrades, vilket bidrog till en mer korrekt bedömning av den rapporterade verksamhetens laglighet och korrekthet. Det fanns fortfarande brister i utformningen av reservationer. Uppföljningen av de brister som redovisats i de årliga verksamhetsrapporterna 2001 och 2002 för de fyra generaldirektorat som revisionsrätten har granskat bedömdes som tillräcklig. |
| --- | --- |

6.44

Kvaliteten på och tillförlitligheten i informationen i de årliga verksamhetsrapporterna för 2003 förbättrades, vilket bidrog till en mer korrekt bedömning av den rapporterade verksamhetens laglighet och korrekthet. Det fanns fortfarande brister i utformningen av reservationer. Uppföljningen av de brister som redovisats i de årliga verksamhetsrapporterna 2001 och 2002 för de fyra generaldirektorat som revisionsrätten har granskat bedömdes som tillräcklig.

| 6.45 | Kommissionen rekommenderas att |
| --- | --- |

6.45

Kommissionen rekommenderas att

| 6.45 | |
| --- | --- |

6.45

| — | fortsätta sina ansträngningar att helt införa normerna för intern kontroll för de delar där revisionsrätten konstaterade brister, |
| --- | --- |

—

fortsätta sina ansträngningar att helt införa normerna för intern kontroll för de delar där revisionsrätten konstaterade brister,

| — | Efter införandet av interna kontrollnormer vakar kommissionen över att dessa åtgärder fortsätter att iakttas. |
| --- | --- |

—

Efter införandet av interna kontrollnormer vakar kommissionen över att dessa åtgärder fortsätter att iakttas.

| — | se till att det gemensamma IT-systemet för sjätte ramprogrammet för förvaltning av förslag, kontrakt och projekt införs, och lämna förtydliganden till avtalsparter och externa revisorer i fråga om utarbetandet av revisorsintyg, |
| --- | --- |

—

se till att det gemensamma IT-systemet för sjätte ramprogrammet för förvaltning av förslag, kontrakt och projekt införs, och lämna förtydliganden till avtalsparter och externa revisorer i fråga om utarbetandet av revisorsintyg,

| — | Utvecklingen av det gemensamma IT-systemet fortsätter enligt fastställd plan. De uppgifter som krävs är tillräckligt definierade i den mall för revisionsintyg som bifogats de ekonomiska riktlinjerna för sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av det gemensamma IT-systemet fortsätter enligt fastställd plan. De uppgifter som krävs är tillräckligt definierade i den mall för revisionsintyg som bifogats de ekonomiska riktlinjerna för sjätte ramprogrammet.

| — | råda bot på de brister inom den interna kontrollen som påpekats av revisionsrätten för verksamheten inom området frihet, säkerhet och rättvisa, ytterligare förbättra riktlinjerna till medlemsstaterna om hur man skall uppnå en enhetlig kontrollmiljö på nationell nivå inom gemenskapen (inklusive kontroller gjorda av medlemsstaterna inom ramen för den delade förvaltningen av Europeiska flyktingfonden) och att där så behövs göra fler redovisningsrevisioner i efterhand hos slutliga stödmottagare, |
| --- | --- |

—

råda bot på de brister inom den interna kontrollen som påpekats av revisionsrätten för verksamheten inom området frihet, säkerhet och rättvisa, ytterligare förbättra riktlinjerna till medlemsstaterna om hur man skall uppnå en enhetlig kontrollmiljö på nationell nivå inom gemenskapen (inklusive kontroller gjorda av medlemsstaterna inom ramen för den delade förvaltningen av Europeiska flyktingfonden) och att där så behövs göra fler redovisningsrevisioner i efterhand hos slutliga stödmottagare,

| — | Kommissionen kommer att fullfölja sina insatser för att vägleda medlemsstaterna genom de riktlinjer som utfärdats, kontrollbesök (se punkt 6.16) hos de ansvariga myndigheterna för att se till att de ansvariga myndigheternas förvaltning och kontrollsystem är tillfredsställande i varje medlemsstat. Insatsen kommer också att förstärkas på området efterhandsredovisningsrevisioner. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att fullfölja sina insatser för att vägleda medlemsstaterna genom de riktlinjer som utfärdats, kontrollbesök (se punkt 6.16) hos de ansvariga myndigheterna för att se till att de ansvariga myndigheternas förvaltning och kontrollsystem är tillfredsställande i varje medlemsstat. Insatsen kommer också att förstärkas på området efterhandsredovisningsrevisioner.

| — | så långt som möjligt ange ändamålsenliga och avskräckande mekanismer för påföljder och generalisera användningen av revisorsintyg på området inre politik, i enlighet med rekommendationerna i revisionsrättens yttrande om samordnad granskning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), samt |
| --- | --- |

—

så långt som möjligt ange ändamålsenliga och avskräckande mekanismer för påföljder och generalisera användningen av revisorsintyg på området inre politik, i enlighet med rekommendationerna i revisionsrättens yttrande om samordnad granskning (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), samt

| — | I den nya budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser, som tillämpas sedan januari 2003, anger möjligheten att använda både påföljder och revisionsintyg.
  Kommissionen kommer att analysera revisionsrättens rekommendationer om att generalisera användningen av de instrument som inkluderats i revisionsrättens synpunkter på ”samordnad granskning” inom området inre politik. |
| --- | --- |

—

I den nya budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser, som tillämpas sedan januari 2003, anger möjligheten att använda både påföljder och revisionsintyg.

Kommissionen kommer att analysera revisionsrättens rekommendationer om att generalisera användningen av de instrument som inkluderats i revisionsrättens synpunkter på ”samordnad granskning” inom området inre politik.

| — | för var och en av sina huvudverksamheter på området inre politik ange en samordnad granskningsmetod (med mätbara mål och målsättningar) som tar hänsyn till de olika verksamheternas särdrag, genomföra redovisningsrevisionerna i efterhand i enlighet med detta och se till att det i rätt tid görs lämpliga uppföljningar av granskningsresultaten. |
| --- | --- |

—

för var och en av sina huvudverksamheter på området inre politik ange en samordnad granskningsmetod (med mätbara mål och målsättningar) som tar hänsyn till de olika verksamheternas särdrag, genomföra redovisningsrevisionerna i efterhand i enlighet med detta och se till att det i rätt tid görs lämpliga uppföljningar av granskningsresultaten.

| — | Efter kommissionens sammanfattande rapport för 2002 (dvs. dess åtgärd gällande delad förvaltning), kommer ett nät av revisionsenheter att upprättas inom kommissionen som är inblandade i delad förvaltning, med möjlighet att utvidga nätet till de generaldirektorat som arbetar på områden där uppgifterna för genomförandet har delegerats till mottagarländerna. Kommissionen är redo att analysera hur erfarenheterna från nätet kan användas av generaldirektoraten med ansvar för verksamheter på området inre politik. Beträffande forskning, har de fem generaldirektoraten som driver FTU-ramprogrammmen kommit överens om principerna för en gemensam revisionsstrategi.
  Vidare har en undergrupp till internkontrollsamordnarnätet nyligen inrättats för att utbyta erfarenheter och bästa praxis för efterhandskontroller. Det skall dock påpekas att denna grupps tillämpningsområde för närvarande inte täcker verksamheter som genomförs genom delad och indirekt förvaltning (undergruppen inrättades efter sammanfattningsrapporten för 2002 ”samfinansieringsåtgärd”). |
| --- | --- |

—

Efter kommissionens sammanfattande rapport för 2002 (dvs. dess åtgärd gällande delad förvaltning), kommer ett nät av revisionsenheter att upprättas inom kommissionen som är inblandade i delad förvaltning, med möjlighet att utvidga nätet till de generaldirektorat som arbetar på områden där uppgifterna för genomförandet har delegerats till mottagarländerna. Kommissionen är redo att analysera hur erfarenheterna från nätet kan användas av generaldirektoraten med ansvar för verksamheter på området inre politik. Beträffande forskning, har de fem generaldirektoraten som driver FTU-ramprogrammmen kommit överens om principerna för en gemensam revisionsstrategi.

Vidare har en undergrupp till internkontrollsamordnarnätet nyligen inrättats för att utbyta erfarenheter och bästa praxis för efterhandskontroller. Det skall dock påpekas att denna grupps tillämpningsområde för närvarande inte täcker verksamheter som genomförs genom delad och indirekt förvaltning (undergruppen inrättades efter sammanfattningsrapporten för 2002 ”samfinansieringsåtgärd”).

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER I SÄRSKILD RAPPORT NR 2/2002 OM SOKRATES OCH UNGDOM FÖR EUROPA

Den särskilda rapportens omfattning och de viktigaste granskningsresultaten

| 6.46 | Den särskilda rapporten inriktades på de förvaltningssystem som användes av generaldirektoratet för utbildning och kultur för programmen Sokrates och Ungdom för Europa (1995–1999) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och identifierade särskilt |
| --- | --- |

6.46

Den särskilda rapporten inriktades på de förvaltningssystem som användes av generaldirektoratet för utbildning och kultur för programmen Sokrates och Ungdom för Europa (1995–1999) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och identifierade särskilt

| — | brister i utformningen av programmen och deras förvaltningssystem, |
| --- | --- |

—

brister i utformningen av programmen och deras förvaltningssystem,

| — | brister i genomförandet av de åtgärder och projekt som ingick i båda programmen, inklusive förseningar som berodde på komplexa administrativa och ekonomiska förfaranden, |
| --- | --- |

—

brister i genomförandet av de åtgärder och projekt som ingick i båda programmen, inklusive förseningar som berodde på komplexa administrativa och ekonomiska förfaranden,

| — | brister i kommissionens system för intern kontroll, samt |
| --- | --- |

—

brister i kommissionens system för intern kontroll, samt

| — | svagheter i kommissionens utvärdering av program. |
| --- | --- |

—

svagheter i kommissionens utvärdering av program.

Revisionsrättens granskningsiakttagelser fick uttalat stöd i Europaparlamentets rapport om beviljande av ansvarsfrihet för den allmänna budgeten för budgetåret 2001 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Kommissionens åtgärder

Utformningen av program och förvaltningssystem

| 6.47 | Programmen Sokrates (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och Ungdom för Europa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) är uppdelade i ett stort antal centraliserade och decentraliserade åtgärder för de olika politiska målen. Centraliserade åtgärder förvaltas av generaldirektoratet för utbildning och kultur tillsammans med en extern byrå för tekniskt stöd, medan nationella kontor i medlemsstaterna genomför de decentraliserade åtgärderna. Slutsatsen i den särskilda rapporten var att de politiska målen var för ambitiösa i förhållande till de medel som anslagits till programmen, att antalet åtgärder var onödigt stort med tanke på målgruppen och att kommissionen på ett olämpligt sätt hade delegerat ansvar till byråerna för tekniskt stöd. Eftersom den rättsliga grunden för den pågående programperioden (2000–2006) inte har ändrats sedan granskningen avslutades är revisionsrättens iakttagelser beträffande programmens utformning (det vill säga politiska mål och antalet olika åtgärder) fortfarande giltiga (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Genom att ändra ansvarsfördelningen och ange tydligare riktlinjer för byrån för tekniskt stöd har kommissionen dock till viss del agerat till följd av revisionsrättens farhågor (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.47

Programmen Sokrates (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och Ungdom för Europa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) är uppdelade i ett stort antal centraliserade och decentraliserade åtgärder för de olika politiska målen. Centraliserade åtgärder förvaltas av generaldirektoratet för utbildning och kultur tillsammans med en extern byrå för tekniskt stöd, medan nationella kontor i medlemsstaterna genomför de decentraliserade åtgärderna. Slutsatsen i den särskilda rapporten var att de politiska målen var för ambitiösa i förhållande till de medel som anslagits till programmen, att antalet åtgärder var onödigt stort med tanke på målgruppen och att kommissionen på ett olämpligt sätt hade delegerat ansvar till byråerna för tekniskt stöd. Eftersom den rättsliga grunden för den pågående programperioden (2000–2006) inte har ändrats sedan granskningen avslutades är revisionsrättens iakttagelser beträffande programmens utformning (det vill säga politiska mål och antalet olika åtgärder) fortfarande giltiga (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Genom att ändra ansvarsfördelningen och ange tydligare riktlinjer för byrån för tekniskt stöd har kommissionen dock till viss del agerat till följd av revisionsrättens farhågor (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.47 | Nuvarande program, Sokrates II och Ungdom, antogs av lagstiftarna under början på 2000, innan revisionsrätten hade formulerat sina iakttagelser, och täcker perioden 2000–2006. Jämfört med Sokrates I och Ungdom för Europa har rationaliserings- och förenklingsinsatser gjorts i dessa som kommissionen har för avsikt att fullfölja under nästa period (2007–2013). Kommissionen bekräftar att den har förstärkt kontrollen avseende de nationella organen och kontoren för tekniskt bistånd. Under 2001 internaliserade den för övrigt de betalningar som tidigare utfördes av detta kontor för tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

6.47

Nuvarande program, Sokrates II och Ungdom, antogs av lagstiftarna under början på 2000, innan revisionsrätten hade formulerat sina iakttagelser, och täcker perioden 2000–2006. Jämfört med Sokrates I och Ungdom för Europa har rationaliserings- och förenklingsinsatser gjorts i dessa som kommissionen har för avsikt att fullfölja under nästa period (2007–2013). Kommissionen bekräftar att den har förstärkt kontrollen avseende de nationella organen och kontoren för tekniskt bistånd. Under 2001 internaliserade den för övrigt de betalningar som tidigare utfördes av detta kontor för tekniskt bistånd.

Genomförandet av programmen

| 6.48 | Sedan 2000 görs urvalsförfarandena för centraliserade åtgärder endast av kommissionen och överlåts inte längre till byrån för tekniskt stöd. Ett genomförandeorgan (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), eller ett organ av denna typ (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), håller på att inrättas, i linje med en av revisionsrättens rekommendationer. Detta organ (i motsats till vad som planerades i det ursprungliga förslag som kommissionen lade fram för Europaparlamentet) planeras dock inte bli operativt förrän 2005, delvis på grund av förseningar som orsakats av Europaparlamentets farhågor om att kommissionen lägger ut verksamhet på entreprenad. Under tiden fortsätter en byrå för tekniskt stöd att ge administrativt stöd till generaldirektoratet för utbildning och kultur. I tjänstekontraktet med den nuvarande byrån för tekniskt stöd klargörs nu kommissionens och byråns respektive ansvarsområden (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.48

Sedan 2000 görs urvalsförfarandena för centraliserade åtgärder endast av kommissionen och överlåts inte längre till byrån för tekniskt stöd. Ett genomförandeorgan (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), eller ett organ av denna typ (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78), håller på att inrättas, i linje med en av revisionsrättens rekommendationer. Detta organ (i motsats till vad som planerades i det ursprungliga förslag som kommissionen lade fram för Europaparlamentet) planeras dock inte bli operativt förrän 2005, delvis på grund av förseningar som orsakats av Europaparlamentets farhågor om att kommissionen lägger ut verksamhet på entreprenad. Under tiden fortsätter en byrå för tekniskt stöd att ge administrativt stöd till generaldirektoratet för utbildning och kultur. I tjänstekontraktet med den nuvarande byrån för tekniskt stöd klargörs nu kommissionens och byråns respektive ansvarsområden (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.48 | Kommissionen bekräftar sin avikt att inrätta ett genomförandeorgan på grundval av ramförordning (EG) nr 58/2003. Det har inte kunnat inrättas före 2005 på grund av fristerna för upprättandet av den allmänna ramen och därav följande skyldigheter. |
| --- | --- |

6.48

Kommissionen bekräftar sin avikt att inrätta ett genomförandeorgan på grundval av ramförordning (EG) nr 58/2003. Det har inte kunnat inrättas före 2005 på grund av fristerna för upprättandet av den allmänna ramen och därav följande skyldigheter.

| 6.49 | Huvudprinciperna i kommissionens administrativa reform är decentralisering och att förvaltningsavdelningar tar ansvar, kombinerat med ökad insyn och ansvarsskyldighet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Vid granskningen framkom att det fanns brister i fastställandet av operativa mål och att det saknades relevanta och mätbara indikatorer, vilket krävs för att åstadkomma insyn och ansvarsskyldighet. En annan slutsats av granskningen var att kommissionens och medlemsstaternas respektive rättigheter och skyldigheter beträffande genomförandet av dessa program bör definieras ytterligare. |
| --- | --- |

6.49

Huvudprinciperna i kommissionens administrativa reform är decentralisering och att förvaltningsavdelningar tar ansvar, kombinerat med ökad insyn och ansvarsskyldighet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Vid granskningen framkom att det fanns brister i fastställandet av operativa mål och att det saknades relevanta och mätbara indikatorer, vilket krävs för att åstadkomma insyn och ansvarsskyldighet. En annan slutsats av granskningen var att kommissionens och medlemsstaternas respektive rättigheter och skyldigheter beträffande genomförandet av dessa program bör definieras ytterligare.

| 6.49 | Kommissionen understryker att kommissionens och medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter har fastställts i gemensamma bestämmelser i början av nuvarande fas i programmen Sokrates och Ungdom. |
| --- | --- |

6.49

Kommissionen understryker att kommissionens och medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter har fastställts i gemensamma bestämmelser i början av nuvarande fas i programmen Sokrates och Ungdom.

| 6.50 | År 2001 fastställdes en första omgång indikatorer av Generaldirektoratet för utbildning och kultur i arbetsprogrammet för Sokrates och Ungdom. Det skall ingå förhandsindikatorer i kontrakten mellan kommissionen och nationella kontor, medan efterhandsindikatorer skall ingå i den slutliga verksamhetsrapport som de nationella kontoren skall överlämna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Även om det har gjorts stora framsteg på detta område behövs det ytterligare ansträngningar om kraven i kommissionens normer för intern kontroll skall följas (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.50

År 2001 fastställdes en första omgång indikatorer av Generaldirektoratet för utbildning och kultur i arbetsprogrammet för Sokrates och Ungdom. Det skall ingå förhandsindikatorer i kontrakten mellan kommissionen och nationella kontor, medan efterhandsindikatorer skall ingå i den slutliga verksamhetsrapport som de nationella kontoren skall överlämna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Även om det har gjorts stora framsteg på detta område behövs det ytterligare ansträngningar om kraven i kommissionens normer för intern kontroll skall följas (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.50 | Kommissionen har för avsikt att fullfölja sina insatser avseende definitionen på mätbara indikatorer. Programkommittén för Sokrates II har antagit riktlinjer på området indikatorer som skall tjäna som underlag för den slutliga utvärderingen av programmet. För programmet Ungdom arbetar kommissionen med att utarbeta indikatorer liknande dem som revisionsrätten tagit upp och som föreskrivs i rapporten om utvärderingen av programmet efter halva tiden. |
| --- | --- |

6.50

Kommissionen har för avsikt att fullfölja sina insatser avseende definitionen på mätbara indikatorer. Programkommittén för Sokrates II har antagit riktlinjer på området indikatorer som skall tjäna som underlag för den slutliga utvärderingen av programmet. För programmet Ungdom arbetar kommissionen med att utarbeta indikatorer liknande dem som revisionsrätten tagit upp och som föreskrivs i rapporten om utvärderingen av programmet efter halva tiden.

| 6.51 | I en färsk utvärderingsrapport om programmet Ungdom för perioden 2000–2003 kritiseras projektens och partnerskapens kvalitet, de särskilda svårigheterna vid transnationella åtgärder, den bristande insynen i urvalsförfarandena samt onödigt komplicerade och osammanhängande administrativa förfaranden på de nationella kontoren (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Efter en rekommendation från revisionsrätten skall sedan 2002 alla förslag på centraliserade åtgärder inom Sokrates utvärderas av externa experter. De väljs ut av kommissionen från en reservlista som upprättats på grundval av en öppen anbudsinfordran (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). I fråga om programmet Ungdom ger urvalsförfarandet för decentraliserade åtgärder fortfarande inte tillräcklig insyn (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.51

I en färsk utvärderingsrapport om programmet Ungdom för perioden 2000–2003 kritiseras projektens och partnerskapens kvalitet, de särskilda svårigheterna vid transnationella åtgärder, den bristande insynen i urvalsförfarandena samt onödigt komplicerade och osammanhängande administrativa förfaranden på de nationella kontoren (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Efter en rekommendation från revisionsrätten skall sedan 2002 alla förslag på centraliserade åtgärder inom Sokrates utvärderas av externa experter. De väljs ut av kommissionen från en reservlista som upprättats på grundval av en öppen anbudsinfordran (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). I fråga om programmet Ungdom ger urvalsförfarandet för decentraliserade åtgärder fortfarande inte tillräcklig insyn (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.51 | Kommissionen verkar för att förbättra kvaliteten på projekten. I den externa utvärderingsrapporten har man kunnat konstatera att dessa utvecklats i positiv riktning mellan föregående och nuvarande program till förmån för ungdomar. De specifika svårigheterna avseende gränsöverskridande verksamheter gäller huvudsakligen att få visum för ungdomar från tredje land, som är en fråga utan direkt anknytning till genomförandet av programmet och som inte kan lösas utan hjälp från andra politikområden som inrikes frågor. Diverse åtgärder har nyligen vidtagits för att förbättra insynen vid urvalet av decentraliserade åtgärder för de nationella organen. För övrigt har framsteg gjorts när det gäller förenkling inom ramen för gällande finansiella rgeler, särskilt genom införandet av ett system med schablonbelopp. |
| --- | --- |

6.51

Kommissionen verkar för att förbättra kvaliteten på projekten. I den externa utvärderingsrapporten har man kunnat konstatera att dessa utvecklats i positiv riktning mellan föregående och nuvarande program till förmån för ungdomar. De specifika svårigheterna avseende gränsöverskridande verksamheter gäller huvudsakligen att få visum för ungdomar från tredje land, som är en fråga utan direkt anknytning till genomförandet av programmet och som inte kan lösas utan hjälp från andra politikområden som inrikes frågor. Diverse åtgärder har nyligen vidtagits för att förbättra insynen vid urvalet av decentraliserade åtgärder för de nationella organen. För övrigt har framsteg gjorts när det gäller förenkling inom ramen för gällande finansiella rgeler, särskilt genom införandet av ett system med schablonbelopp.

Kommissionens system för intern kontroll

| 6.52 | Enligt driftsöverenskommelserna mellan kommissionen och de nationella kontoren skall de nationella kontorens slutredovisningar av konton attesteras innan de överlämnas till kommissionen. I fråga om decentraliserade åtgärder har kommissionen infört ett system med obligatorisk attestering av de ersättningsanspråk eller kostnadsredovisningar (för bidrag över 50 000 euro) som de nationella kontoren överlämnar. Sedan 2000 skall alla slutrapporter och kostnadsredovisningar som överlämnas till kommissionen inom ramen för båda programmen åtföljas av ett revisorsintyg (en så kallad attesteringsrapport) som upprättats av en extern revisor eller en behörig offentlig tjänsteman, där det intygas att kostnaderna som redovisas till kommissionen är verkliga, nödvändiga och stödberättigande (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.52

Enligt driftsöverenskommelserna mellan kommissionen och de nationella kontoren skall de nationella kontorens slutredovisningar av konton attesteras innan de överlämnas till kommissionen. I fråga om decentraliserade åtgärder har kommissionen infört ett system med obligatorisk attestering av de ersättningsanspråk eller kostnadsredovisningar (för bidrag över 50 000 euro) som de nationella kontoren överlämnar. Sedan 2000 skall alla slutrapporter och kostnadsredovisningar som överlämnas till kommissionen inom ramen för båda programmen åtföljas av ett revisorsintyg (en så kallad attesteringsrapport) som upprättats av en extern revisor eller en behörig offentlig tjänsteman, där det intygas att kostnaderna som redovisas till kommissionen är verkliga, nödvändiga och stödberättigande (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.53 | I början av 2001 informerade kommissionen de nationella kontoren om omfattningen och innehållet i dessa revisorsintyg, och 2002 lämnades kompletterande instruktioner till direktörerna för de nationella kontoren. Det togs fram ytterligare riktlinjer 2003 där det angavs minimikrav i fråga om väsentlighetsnivå och säkerhetsgrad, typ av granskningsarbete som skall utföras, dokumentation av granskningsarbetet, utformning och innehåll i den kontradiktoriska rapporten mellan revisor och den som granskas, samt kommissionens rätt att ta del av revisorns arbetsdokument. |
| --- | --- |

6.53

I början av 2001 informerade kommissionen de nationella kontoren om omfattningen och innehållet i dessa revisorsintyg, och 2002 lämnades kompletterande instruktioner till direktörerna för de nationella kontoren. Det togs fram ytterligare riktlinjer 2003 där det angavs minimikrav i fråga om väsentlighetsnivå och säkerhetsgrad, typ av granskningsarbete som skall utföras, dokumentation av granskningsarbetet, utformning och innehåll i den kontradiktoriska rapporten mellan revisor och den som granskas, samt kommissionens rätt att ta del av revisorns arbetsdokument.

| 6.54 | Flertalet revisorsintyg för 2003 godkändes dock inte omedelbart av kommissionen, eller godkändes endast med väsentliga reservationer. Av de attesteringsrapporter som de nationella kontoren överlämnade till kommissionen framgick att det i några fall saknades tillräcklig stödjande dokumentation för att styrka de kostnader som uppstått för de decentraliserade åtgärderna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Detta visar att kontrollerna som gjordes av de nationella kontoren inte var tillräckligt omfattande eller strikta. Det visar också att kommissionen måste förbättra definitionen av omfattningen och inriktingen på det revisionsarbete som skall utföras av de nationella kontoren (eller för deras räkning) i samband med överlämnandet av revisorsintygen. Med tanke på den låga kvalitet båda programmens attesteringsrapporter håller idag, finns det fortfarande risk för att dessa rapporter inte kommer att vara tillräckliga för att garantera att kontrollen av utbetalningar till nationella kontor är ändamålsenlig. |
| --- | --- |

6.54

Flertalet revisorsintyg för 2003 godkändes dock inte omedelbart av kommissionen, eller godkändes endast med väsentliga reservationer. Av de attesteringsrapporter som de nationella kontoren överlämnade till kommissionen framgick att det i några fall saknades tillräcklig stödjande dokumentation för att styrka de kostnader som uppstått för de decentraliserade åtgärderna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Detta visar att kontrollerna som gjordes av de nationella kontoren inte var tillräckligt omfattande eller strikta. Det visar också att kommissionen måste förbättra definitionen av omfattningen och inriktingen på det revisionsarbete som skall utföras av de nationella kontoren (eller för deras räkning) i samband med överlämnandet av revisorsintygen. Med tanke på den låga kvalitet båda programmens attesteringsrapporter håller idag, finns det fortfarande risk för att dessa rapporter inte kommer att vara tillräckliga för att garantera att kontrollen av utbetalningar till nationella kontor är ändamålsenlig.

| 6.54 | Införandet av ett intygsförfarande för utgifter ingår som ett led i de åtgärder kommissionen vidtagit för att förstärka kontrollen av de nationella organen. Därmed har kommissionen, som revisionsrätten konstaterat, inte omedelbart godkänt majoriteten av revisorsintygen under 2003. Kommissionen strävar efter att förbättra utnyttjandet av resultaten av dessa intyg. Den anser dock att revisionsförklaringen bara är ett medel bland andra för att försäkra sig om en effektiv kontroll av de betalningar som utanordnats av de nationella organen och har ökat andra sätt att kontrollera dessa organ (kontrollbesök, uppföljningsbesök, rapporteringsförfaranden). |
| --- | --- |

6.54

Införandet av ett intygsförfarande för utgifter ingår som ett led i de åtgärder kommissionen vidtagit för att förstärka kontrollen av de nationella organen. Därmed har kommissionen, som revisionsrätten konstaterat, inte omedelbart godkänt majoriteten av revisorsintygen under 2003. Kommissionen strävar efter att förbättra utnyttjandet av resultaten av dessa intyg. Den anser dock att revisionsförklaringen bara är ett medel bland andra för att försäkra sig om en effektiv kontroll av de betalningar som utanordnats av de nationella organen och har ökat andra sätt att kontrollera dessa organ (kontrollbesök, uppföljningsbesök, rapporteringsförfaranden).

Förbättringar i kommissionens utvärdering av program.

| 6.55 | I den rättsliga grunden för Sokrates (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och Ungdom (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) krävs att programmen skall utvärderas. I den särskilda rapporten konstaterade revisionsrätten att det inte har funnits någon tradition i fråga om kontroll och utvärdering vid de förvaltande organen, vare sig på nationell nivå eller gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

6.55

I den rättsliga grunden för Sokrates (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) och Ungdom (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) krävs att programmen skall utvärderas. I den särskilda rapporten konstaterade revisionsrätten att det inte har funnits någon tradition i fråga om kontroll och utvärdering vid de förvaltande organen, vare sig på nationell nivå eller gemenskapsnivå.

| 6.56 | Kommissionen har sedan dess börjat arbeta enligt en övergripande strategi för att systematiskt genomföra urvärderingar på förhand, efter halva tiden och i efterhand (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). När det gäller utvärdering av program har kommissionen även ökat ansträngningarna för att ge stöd i metodfrågor vid utvärderingar, och man har också inrättat ett ”nätverk för stöd vid utvärdering” för alla generaldirektorat. |
| --- | --- |

6.56

Kommissionen har sedan dess börjat arbeta enligt en övergripande strategi för att systematiskt genomföra urvärderingar på förhand, efter halva tiden och i efterhand (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). När det gäller utvärdering av program har kommissionen även ökat ansträngningarna för att ge stöd i metodfrågor vid utvärderingar, och man har också inrättat ett ”nätverk för stöd vid utvärdering” för alla generaldirektorat.

| 6.56 och 6.57 | Som revisionsrätten noterat har kommissionen ökat sina insatser vad gäller programutvärderingar, till följd av rekommendationerna i den Särskilda rapporten nr 2/2002. |
| --- | --- |

6.56 och 6.57

Som revisionsrätten noterat har kommissionen ökat sina insatser vad gäller programutvärderingar, till följd av rekommendationerna i den Särskilda rapporten nr 2/2002.

| 6.57 | I enlighet med revisionsrättens rekommendationer för att stärka den övergripande övervaknings- och utvärderingspolitiken har kommissionen tecknat kontrakt för flera utvärderingar som skall inriktas på specifika frågor, utöver en samlad programutvärdering av Sokrates (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) eller Ungdom (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.57

I enlighet med revisionsrättens rekommendationer för att stärka den övergripande övervaknings- och utvärderingspolitiken har kommissionen tecknat kontrakt för flera utvärderingar som skall inriktas på specifika frågor, utöver en samlad programutvärdering av Sokrates (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78) eller Ungdom (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

Slutsats och rekommendationer

| 6.58 | Kommissionen har behandlat ett antal av de brister som revisionsrätten konstaterade i den särskilda rapporten. På några områden, såsom programmens utformning och förvaltningsstruktur, har kommissionen endast haft begränsat handlingsutrymme beroende på den rättsliga grunden som fortsätter att gälla fram till 2006. På andra områden visar denna uppföljning av den särskilda rapporten att vissa brister kvarstår, varav några också nämndes i 2002 och 2003 års årliga verksamhetsrapporter för generaldirektoratet för utbildning och kultur (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). |
| --- | --- |

6.58

Kommissionen har behandlat ett antal av de brister som revisionsrätten konstaterade i den särskilda rapporten. På några områden, såsom programmens utformning och förvaltningsstruktur, har kommissionen endast haft begränsat handlingsutrymme beroende på den rättsliga grunden som fortsätter att gälla fram till 2006. På andra områden visar denna uppföljning av den särskilda rapporten att vissa brister kvarstår, varav några också nämndes i 2002 och 2003 års årliga verksamhetsrapporter för generaldirektoratet för utbildning och kultur (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78).

| 6.59 | Kommissionen rekommenderas särskilt att vidta ytterligare korrigerande åtgärder inom följande områden: |
| --- | --- |

6.59

Kommissionen rekommenderas särskilt att vidta ytterligare korrigerande åtgärder inom följande områden:

| 6.59 | |
| --- | --- |

6.59

| — | Kommissionen bör ta hänsyn till revisionsrättens kommentarer om att förenkla programmens utformning och förvaltningsstruktur när den lägger fram förslag på framtida program för Sokrates eller Ungdom. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör ta hänsyn till revisionsrättens kommentarer om att förenkla programmens utformning och förvaltningsstruktur när den lägger fram förslag på framtida program för Sokrates eller Ungdom.

| — | Den 14 juli 2004 föreslog kommissionen för nästa period i budgetplanen 2007–2013, program med förenklad struktur i förhållande till nuvarande programgeneration. |
| --- | --- |

—

Den 14 juli 2004 föreslog kommissionen för nästa period i budgetplanen 2007–2013, program med förenklad struktur i förhållande till nuvarande programgeneration.

| — | Kommissionen bör fortsätta att utarbeta relevanta och mätbara indikatorer i enlighet med de riktlinjer för att fastställa mål och indikatorer som upprättats av kommissionens generalsekreterare (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Dessa indikatorer skall med jämna mellanrum rapporteras till den högsta ledningen för jämförelse mellan olika direktorat och program. De skall också särskilt innefatta indikatorer för huruvida de interna kontrollerna fungerar effektivt och ändamålsenligt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör fortsätta att utarbeta relevanta och mätbara indikatorer i enlighet med de riktlinjer för att fastställa mål och indikatorer som upprättats av kommissionens generalsekreterare (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Dessa indikatorer skall med jämna mellanrum rapporteras till den högsta ledningen för jämförelse mellan olika direktorat och program. De skall också särskilt innefatta indikatorer för huruvida de interna kontrollerna fungerar effektivt och ändamålsenligt.

| — | Den övervakar utvecklingen av mätbara indikatorer, inbegripet på området intern kontroll. |
| --- | --- |

—

Den övervakar utvecklingen av mätbara indikatorer, inbegripet på området intern kontroll.

| — | Kommissionens administrativa förfaranden, från det att ett förslag utarbetas till att en åtgärd avslutas, bör förenklas ytterligare. Om de nationella kontoren använde ett datasystem för inlämning och behandling av förslag skulle man åstadkomma ytterligare förenkling och vinna i effektivitet. |
| --- | --- |

—

Kommissionens administrativa förfaranden, från det att ett förslag utarbetas till att en åtgärd avslutas, bör förenklas ytterligare. Om de nationella kontoren använde ett datasystem för inlämning och behandling av förslag skulle man åstadkomma ytterligare förenkling och vinna i effektivitet.

| — | Den kommer att fortsätta förenkla förvaltningen av åtgärder (ökad användning av inslag av schablonberäkning, införande av ett elektroniskt verktyg vid begäran om bidrag). |
| --- | --- |

—

Den kommer att fortsätta förenkla förvaltningen av åtgärder (ökad användning av inslag av schablonberäkning, införande av ett elektroniskt verktyg vid begäran om bidrag).

| — | I syfte att ytterligare förtydliga omfattningen av och inriktningen på det granskningsarbete som de nationella kontoren skall utföra (eller som skall göras för deras räkning) när det gäller överlämnandet av revisorsintyg (dvs. attesteringsrapporter), bör kommissionen ge specifika anvisningar till de nationella kontoren. Kommissionen bör dessutom fastställa en strategi för hur man på medlemsstatsnivå skall kunna kontrollera att de revisorsintyg som överlämnas av nationella kontor utarbetats i enlighet med de minimikrav som angetts för granskningsarbetets omfattning och inriktning. |
| --- | --- |

—

I syfte att ytterligare förtydliga omfattningen av och inriktningen på det granskningsarbete som de nationella kontoren skall utföra (eller som skall göras för deras räkning) när det gäller överlämnandet av revisorsintyg (dvs. attesteringsrapporter), bör kommissionen ge specifika anvisningar till de nationella kontoren. Kommissionen bör dessutom fastställa en strategi för hur man på medlemsstatsnivå skall kunna kontrollera att de revisorsintyg som överlämnas av nationella kontor utarbetats i enlighet med de minimikrav som angetts för granskningsarbetets omfattning och inriktning.

| — | Den kommer att förstärka bestämmelserna beträffande de nationella organens skyldighet att lämna en revisionsförklaring. De nationella organen förfogar redan över de riktlinjer som revisionsrätten nämner i punkt 6.52. |
| --- | --- |

—

Den kommer att förstärka bestämmelserna beträffande de nationella organens skyldighet att lämna en revisionsförklaring. De nationella organen förfogar redan över de riktlinjer som revisionsrätten nämner i punkt 6.52.

| — | Generaldirektoratet för utbildning och kultur bör också beställa utvärderingar av relevanta förvaltningsfrågor, med särskild inriktning på förslag för att förenkla de administrativa och finansiella aspekterna av programmen Sokrates och Ungdom. Resultaten av dessa utvärderingar bör i god tid meddelas Europaparlamentet, rådet och nationella kontor för att det skall kunna föras en ingående diskussion om dessa aspekter så att man kan ta hänsyn till slutsatserna när kommande program skall utformas. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet för utbildning och kultur bör också beställa utvärderingar av relevanta förvaltningsfrågor, med särskild inriktning på förslag för att förenkla de administrativa och finansiella aspekterna av programmen Sokrates och Ungdom. Resultaten av dessa utvärderingar bör i god tid meddelas Europaparlamentet, rådet och nationella kontor för att det skall kunna föras en ingående diskussion om dessa aspekter så att man kan ta hänsyn till slutsatserna när kommande program skall utformas.

| — | Den strävar för övrigt efter att i tid genomföra en programutvärdering som både är effektiv (genomförande, resultat) och ändamålsenlig (administrativa och finansiella aspekter) och att säkerställa en lämplig uppföljning av dessa två aspekter. |
| --- | --- |

—

Den strävar för övrigt efter att i tid genomföra en programutvärdering som både är effektiv (genomförande, resultat) och ändamålsenlig (administrativa och finansiella aspekter) och att säkerställa en lämplig uppföljning av dessa två aspekter.

HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER I SÄRSKILD RAPPORT NR 1/2004 OM FEMTE RAMPROGRAMMET (1998–2002)

| 6.60 | Revisionsrättens granskning gällde femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration antogs av Europaparlamentet och rådet i december 1998 med en sammanlagd budget på 13 700 miljoner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Den årliga finansieringen av de sju tematiska och övergripande programmen under perioden fram till 2002 utgör cirka en fjärdedel av den offentliga finansieringen av forskningsprojekt i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

6.60

Revisionsrättens granskning gällde femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration antogs av Europaparlamentet och rådet i december 1998 med en sammanlagd budget på 13 700 miljoner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78). Den årliga finansieringen av de sju tematiska och övergripande programmen under perioden fram till 2002 utgör cirka en fjärdedel av den offentliga finansieringen av forskningsprojekt i Europeiska unionen.

| 6.61 | Forskningsverksamhet som finansieras genom femte ramprogrammet genomförs genom kontrakt med tredje part och finansieras delvis genom gemenskapsbudgeten. Både tillämpningsföreskrifterna och standardkontrakten antogs i ett sent skede. Det stora antalet olika standardkontrakt ökade i onödan komplexiteten i processerna för förvaltning av kontrakt. |
| --- | --- |

6.61

Forskningsverksamhet som finansieras genom femte ramprogrammet genomförs genom kontrakt med tredje part och finansieras delvis genom gemenskapsbudgeten. Både tillämpningsföreskrifterna och standardkontrakten antogs i ett sent skede. Det stora antalet olika standardkontrakt ökade i onödan komplexiteten i processerna för förvaltning av kontrakt.

| 6.61 | Vissa förseningar har inträffat, särskilt i samband med antagandet av en rättslig grund för femte ramprogrammet. Merparten av dokumentationen har utarbetats, vilket gör det möjligt att inleda förhandlingar med deltagarna. Antalet olika standardkontrakt i sjätte ramprogrammet har minskat betydligt, med bara ett standardkontrakt för alla indirekta FTU-åtgärder (med undantag för Marie Curie-åtgärder). I särskilda bilagor tas hänsyn till de specifika förhållanden som krävs för de viktigaste instrumenten. |
| --- | --- |

6.61

Vissa förseningar har inträffat, särskilt i samband med antagandet av en rättslig grund för femte ramprogrammet. Merparten av dokumentationen har utarbetats, vilket gör det möjligt att inleda förhandlingar med deltagarna. Antalet olika standardkontrakt i sjätte ramprogrammet har minskat betydligt, med bara ett standardkontrakt för alla indirekta FTU-åtgärder (med undantag för Marie Curie-åtgärder). I särskilda bilagor tas hänsyn till de specifika förhållanden som krävs för de viktigaste instrumenten.

| 6.62 | Finansiella bidrag från gemenskapsbudgeten baseras på ersättning av faktiska och vederbörligen styrkta kostnader. Komplexiteten i bestämmelserna för fastställande av gemenskapens ekonomiska deltagande gör att kommissionen inte kan förvalta de ekonomiska och administrativa aspekterna effektivt och är en onödig komplikation för deltagarna. Införandet av kostnadssystemet med schablonersättningar i femte ramprogrammet, vars syfte var att förenkla, blev ett incitament för deltagare att byta till en fördelaktigare finansieringsmekanism. |
| --- | --- |

6.62

Finansiella bidrag från gemenskapsbudgeten baseras på ersättning av faktiska och vederbörligen styrkta kostnader. Komplexiteten i bestämmelserna för fastställande av gemenskapens ekonomiska deltagande gör att kommissionen inte kan förvalta de ekonomiska och administrativa aspekterna effektivt och är en onödig komplikation för deltagarna. Införandet av kostnadssystemet med schablonersättningar i femte ramprogrammet, vars syfte var att förenkla, blev ett incitament för deltagare att byta till en fördelaktigare finansieringsmekanism.

| 6.62 | Femte ramprogrammets kostnadsersättningssystem grundas på bestämmelserna i den rättsliga grunden. Kommissionen tog i anknytning till sjätte ramprogrammet initiativet till en grundlig reform av kontrakts- och finansieringsordningen för gemenskapens forskningsprogram. |
| --- | --- |

6.62

Femte ramprogrammets kostnadsersättningssystem grundas på bestämmelserna i den rättsliga grunden. Kommissionen tog i anknytning till sjätte ramprogrammet initiativet till en grundlig reform av kontrakts- och finansieringsordningen för gemenskapens forskningsprogram.

| 6.63 | Ett kommissionsförslag för att förenkla kostnadssystemen för sjätte ramprogrammet (2002–2006) i enlighet med vad revisionsrätten tidigare rekommenderat förkastades av rådet och Europaparlamentet. I de regler för fastställande av gemenskapens finansiella bidrag som senare antogs av rådet och Europaparlamentet bemöts endast delvis revisionsrättens invändningar. Revisionsrätten välkomnar införandet i sjätte ramprogrammet av tydliga och avskräckande sanktioner liksom kravet på att årsredovisningar skall attesteras av en extern revisor. |
| --- | --- |

6.63

Ett kommissionsförslag för att förenkla kostnadssystemen för sjätte ramprogrammet (2002–2006) i enlighet med vad revisionsrätten tidigare rekommenderat förkastades av rådet och Europaparlamentet. I de regler för fastställande av gemenskapens finansiella bidrag som senare antogs av rådet och Europaparlamentet bemöts endast delvis revisionsrättens invändningar. Revisionsrätten välkomnar införandet i sjätte ramprogrammet av tydliga och avskräckande sanktioner liksom kravet på att årsredovisningar skall attesteras av en extern revisor.

| 6.63 | Genom sjätte ramprogrammet har viktiga förenklingar införts vad gäller genomförandet av forskningsåtgärder. Kommissionens förslag baseras i stor utsträckning på revisionsrättens rekommendationer. Dessa förslag har dock ändrats av rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

6.63

Genom sjätte ramprogrammet har viktiga förenklingar införts vad gäller genomförandet av forskningsåtgärder. Kommissionens förslag baseras i stor utsträckning på revisionsrättens rekommendationer. Dessa förslag har dock ändrats av rådet och Europaparlamentet.

Det kostnadsersättningssystem som införts för sjätte ramprogrammet är lättare att genomföra såväl för deltagarna som för kommissionens generaldirektorat. Därigenom bör gemenskapens ekonomiska intressen ges bättre skydd. Förutom de påföljder som anges i standardkontrakten och reglerna för att få delta i sjätte ramprogrammet, kan de regler som anges i artikel 114 i den nya budgetförordningen för gemenskapens allmänna budget användas.

| 6.64 | De sju särskilda programmen inom femte ramprogrammet förvaltas gemensamt av fem generaldirektorat. Uppsplittringen av programmen leder till att ansvaret urholkas, funktioner dubbleras och att behovet av samordning och samråd ökar. Grundtanken med program bestående av nyckelåtgärder återspeglas inte heller tillräckligt i kommissionens organisatoriska struktur. |
| --- | --- |

6.64

De sju särskilda programmen inom femte ramprogrammet förvaltas gemensamt av fem generaldirektorat. Uppsplittringen av programmen leder till att ansvaret urholkas, funktioner dubbleras och att behovet av samordning och samråd ökar. Grundtanken med program bestående av nyckelåtgärder återspeglas inte heller tillräckligt i kommissionens organisatoriska struktur.

| 6.64 | Den organisation som kommissionen byggt upp har gjort det möjligt att utveckla en samverkan mellan forskningen och gemenskapens andra politikområden. Ansvarsområdena har därigenom lättare kunnat fastställas och gemensamma instrument gradvis kunnat införas. Vidare underlättas de olika generaldirektoratens gemensamma förvaltning av program med ett antal samordningsmekanismer. |
| --- | --- |

6.64

Den organisation som kommissionen byggt upp har gjort det möjligt att utveckla en samverkan mellan forskningen och gemenskapens andra politikområden. Ansvarsområdena har därigenom lättare kunnat fastställas och gemensamma instrument gradvis kunnat införas. Vidare underlättas de olika generaldirektoratens gemensamma förvaltning av program med ett antal samordningsmekanismer.

För sjätte ramprogrammet illustreras införandet av förvaltningshjälpmedel och centraliserade stödfunktioner den vikt kommissionen lägger vid att förbättra samordningen mellan generaldirektoraten.

| 6.65 | I inledningen av femte ramprogrammet förekom betydande organisatoriska problem och förseningar, som började med att rådet och Europaparlamentet var sena med att anta beslutet. Till följd av rättsliga krav, kommissionens interna bestämmelser och viss administrativ praxis tog det åtta till nio månader från det att förslag togs emot till det att kommissionen ingick kontrakt om indirekta FoTU-åtgärder. Kommissionen hade fortsatt svårt att anställa personal med den utbildning och erfarenhet som krävdes och problem med rekrytering av fast anställd personal. I slutet av 2001 sysslade ungefär 2 000 anställda med verksamhet i anslutning till femte ramprogrammet, och av dessa hanterade cirka en tredjedel förvaltningen av förslag, kontrakt och projekt för indirekta FoTU-åtgärder. I genomsnitt kunde endast fyra till fem arbetsdagar per år avsättas till vetenskaplig övervakning av varje indirekt FoTU-åtgärd. Förfarandena och de administrativa rutinerna för urval av indirekta FoTU-åtgärder, i kombination med att framläggandet av projektresultat i enlighet med definitionerna i standardkontrakten sker i cykler, ledde till ojämn arbetsbelastning vid kommissionen. Flaskhalsarna detta resulterade i främjade inte ett effektivt fungerande förvaltningssystem, och bidrog också till administrativa förseningar och brister i de interna kontrollerna. |
| --- | --- |

6.65

I inledningen av femte ramprogrammet förekom betydande organisatoriska problem och förseningar, som började med att rådet och Europaparlamentet var sena med att anta beslutet. Till följd av rättsliga krav, kommissionens interna bestämmelser och viss administrativ praxis tog det åtta till nio månader från det att förslag togs emot till det att kommissionen ingick kontrakt om indirekta FoTU-åtgärder. Kommissionen hade fortsatt svårt att anställa personal med den utbildning och erfarenhet som krävdes och problem med rekrytering av fast anställd personal. I slutet av 2001 sysslade ungefär 2 000 anställda med verksamhet i anslutning till femte ramprogrammet, och av dessa hanterade cirka en tredjedel förvaltningen av förslag, kontrakt och projekt för indirekta FoTU-åtgärder. I genomsnitt kunde endast fyra till fem arbetsdagar per år avsättas till vetenskaplig övervakning av varje indirekt FoTU-åtgärd. Förfarandena och de administrativa rutinerna för urval av indirekta FoTU-åtgärder, i kombination med att framläggandet av projektresultat i enlighet med definitionerna i standardkontrakten sker i cykler, ledde till ojämn arbetsbelastning vid kommissionen. Flaskhalsarna detta resulterade i främjade inte ett effektivt fungerande förvaltningssystem, och bidrog också till administrativa förseningar och brister i de interna kontrollerna.

| 6.65 | Alla förvaltningsförfaranden har införts med iakttagande av ramprogrammets gällande bestämmelser och mål. Perioden fram till dess att kontrakten undertecknas används för att garantera kvaliteten på de viktigaste urvals- och förhandlingsfaserna. |
| --- | --- |

6.65

Alla förvaltningsförfaranden har införts med iakttagande av ramprogrammets gällande bestämmelser och mål. Perioden fram till dess att kontrakten undertecknas används för att garantera kvaliteten på de viktigaste urvals- och förhandlingsfaserna.

I sjätte ramprogrammet fortsätter användningen av åtgärder för att ytterligare förkorta förfarandena, som kompletterar de nya bestämmelserna för ikraftträdande av de kontrakt som upprättas enligt reglerna för deltagande i sjätte ramprogrammet.

I enlighet med rekommendationerna i vitboken om reformen av kommissionen har den tagit upp de särskilda svårigheterna vad beträffar personalpolitiken inom forskningsområdet.

Förenklade förfaranden och bättre planering skulle göra det möjligt att utjämna arbetsbelastningen under sjätte ramprogrammet, varigenom den interna kontrollen kan förbättras och förfarandena påskyndas.

| 6.66 | I rådets beslut om antagande av särskilda program anges tak för administrativa utgifter på mellan 6,5 % och 9,8 % av de sammanlagda utgifterna för varje särskilt program. Dessa tak respekterades för alla program. En alternativ mätmetod, där man jämför utgifterna för indirekta FoTU-åtgärder med den totala budgeten, visar att 837,4 miljoner euro (6,4 % av de sammanlagda utgifterna för femte ramprogrammet) betalades för förvaltningen av FoTU-ramprogram under hela femte ramprogrammet. Kommissionen övervakar anslagsfördelningen genom systemet för verksamhetsbaserad budgetering. Både av metodskäl och på grund av kommissionens införande av systemet för verksamhetsbaserad budgetering är detta inte det lämpligaste sättet att mäta driftskostnaderna för FoTU-ramprogram. |
| --- | --- |

6.66

I rådets beslut om antagande av särskilda program anges tak för administrativa utgifter på mellan 6,5 % och 9,8 % av de sammanlagda utgifterna för varje särskilt program. Dessa tak respekterades för alla program. En alternativ mätmetod, där man jämför utgifterna för indirekta FoTU-åtgärder med den totala budgeten, visar att 837,4 miljoner euro (6,4 % av de sammanlagda utgifterna för femte ramprogrammet) betalades för förvaltningen av FoTU-ramprogram under hela femte ramprogrammet. Kommissionen övervakar anslagsfördelningen genom systemet för verksamhetsbaserad budgetering. Både av metodskäl och på grund av kommissionens införande av systemet för verksamhetsbaserad budgetering är detta inte det lämpligaste sättet att mäta driftskostnaderna för FoTU-ramprogram.

| 6.66 | Kommissionen har genomfört femte ramprogrammet inom den budget Europaparlamentet och rådet antagit. Den alternativa åtgärd som revisionsrätten föreslagit krävs inte enligt bestämmelserna. |
| --- | --- |

6.66

Kommissionen har genomfört femte ramprogrammet inom den budget Europaparlamentet och rådet antagit. Den alternativa åtgärd som revisionsrätten föreslagit krävs inte enligt bestämmelserna.

Fördelningen av personal presenteras i den årliga förvaltningsplanen och har sedan 2002 uppfyllt kraven i den nyligen införda verksamhetsbaserade budgeteringen, men 2004 kommer att vara det första år som den allmänna budgeten officiellt baseras på detta nya system. Den verksamhetsbaserade budgetmetoden kommer att ytterligare öka insynen och öppenheten i kommissionens budgetförvaltning.

| 6.67 | Kommissionen utvecklade inget gemensamt eller integrerat IT-system trots att förvaltningssystemen i allt väsentligt är likadana vid alla enheter som verkställer indirekta FoTU-åtgärder. De IT-system som kommissionen använde för förvaltningen av förslag, kontrakt och projekt var bristfälliga, inte minst på grund av otillräckliga investeringar. Det kunde skönjas förbättringar i slutet av femte ramprogrammets programperiod, men det fanns fortfarande tekniska och operativa problem vid de flesta generaldirektorat. |
| --- | --- |

6.67

Kommissionen utvecklade inget gemensamt eller integrerat IT-system trots att förvaltningssystemen i allt väsentligt är likadana vid alla enheter som verkställer indirekta FoTU-åtgärder. De IT-system som kommissionen använde för förvaltningen av förslag, kontrakt och projekt var bristfälliga, inte minst på grund av otillräckliga investeringar. Det kunde skönjas förbättringar i slutet av femte ramprogrammets programperiod, men det fanns fortfarande tekniska och operativa problem vid de flesta generaldirektorat.

| 6.67 | Den gradvisa integreringen av IT-system har förbättrats betydligt under femte ramprogrammets programperiod. Dessutom är IT-stödet i femte ramprogrammet helt jämförbart med det i fjärde ramprogrammet. |
| --- | --- |

6.67

Den gradvisa integreringen av IT-system har förbättrats betydligt under femte ramprogrammets programperiod. Dessutom är IT-stödet i femte ramprogrammet helt jämförbart med det i fjärde ramprogrammet.

Kommissionen har tagit upp de särskilda brister som revisionsrätten iakttagit i samband med utvecklingen av ett gemensamt IT-system för sjätte ramprogrammet.

| 6.68 | Samtidigt som FoTU-ramprogrammen måste genomföras med användning av gemensamma principer och förfaranden, syftar kommissionens administrativa reform till decentralisering och delegering av befogenheter till enheter. Motsättningarna mellan dessa inriktningar är orsaken till många av de problem generaldirektoraten haft med sin gemensamma förvaltning av femte ramprogrammet. Komplexiteten hos interventionsmekanismerna och reglerna för gemenskapens finansiella bidrag gör det ännu viktigare att samordningen inom ramprogrammet är effektiv. Granskningarna av de viktigaste kontrollerna av ett urval kontrakt för indirekta FoTU-åtgärder visade att inte alla hade använts på ett effektivt sätt. Det konstaterades att andra kontroller saknades. Sammantaget var det stora skillnader i kontrollernas omfattning mellan de olika generaldirektorat som verkställer femte ramprogrammet. |
| --- | --- |

6.68

Samtidigt som FoTU-ramprogrammen måste genomföras med användning av gemensamma principer och förfaranden, syftar kommissionens administrativa reform till decentralisering och delegering av befogenheter till enheter. Motsättningarna mellan dessa inriktningar är orsaken till många av de problem generaldirektoraten haft med sin gemensamma förvaltning av femte ramprogrammet. Komplexiteten hos interventionsmekanismerna och reglerna för gemenskapens finansiella bidrag gör det ännu viktigare att samordningen inom ramprogrammet är effektiv. Granskningarna av de viktigaste kontrollerna av ett urval kontrakt för indirekta FoTU-åtgärder visade att inte alla hade använts på ett effektivt sätt. Det konstaterades att andra kontroller saknades. Sammantaget var det stora skillnader i kontrollernas omfattning mellan de olika generaldirektorat som verkställer femte ramprogrammet.

| 6.68 | Kommissionen anser inte att det finns några motsättningar mellan målsättningarna för den administrativa reformen och behovet av att genomföra gemensamma principer och förfaranden för de olika generaldirektoraten för forskning. Det ökade ansvaret på decentraliserad nivå hindrar inte att ansvarsområdena tydligt definieras eller att ett effektivt samarbete införs. |
| --- | --- |

6.68

Kommissionen anser inte att det finns några motsättningar mellan målsättningarna för den administrativa reformen och behovet av att genomföra gemensamma principer och förfaranden för de olika generaldirektoraten för forskning. Det ökade ansvaret på decentraliserad nivå hindrar inte att ansvarsområdena tydligt definieras eller att ett effektivt samarbete införs.

Efter revisionsrättens granskning har kommissionen redan, såväl vad gäller utsikterna för sjätte ramprogrammet som ett led i den pågående finansiella reformen, förbättrat flera aspekter vad gäller de interna kontrollmekanismerna. Under 2003 genomförde kommissionen en gemensam åtgärdsplan för de berörda generaldirektoraten.

| 6.69 | Granskningen av lagligheten och korrektheten hos betalningar baserade på betalningsansökningar för indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet på mottagarnivå visade på en väsentlig förekomst av felaktigheter som till största delen berodde på att slutliga stödmottagare deklarerat för höga kostnader. Det noterades ingen generell förbättring i jämförelse med det granskningsarbete som gjorts beträffande tidigare ramprogram. |
| --- | --- |

6.69

Granskningen av lagligheten och korrektheten hos betalningar baserade på betalningsansökningar för indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet på mottagarnivå visade på en väsentlig förekomst av felaktigheter som till största delen berodde på att slutliga stödmottagare deklarerat för höga kostnader. Det noterades ingen generell förbättring i jämförelse med det granskningsarbete som gjorts beträffande tidigare ramprogram.

| 6.69 | Kommissionen medger problemet, som beror på att gemenskapens finansiella bidrag betalas på grundval av de stödberättigade kostnader som uppstår och som slutmottagarna redovisar. Kommissionen kan inte fullständigt och noggrant verifiera dessa kostnaders exakta belopp och överensstämmelse innan utbetalningarna beviljas. Bara en redovisningsrevision av mottagarna kan med säkerhet och exakthet avgöra om de redovisade kostnaderna är korrekta och överensstämmer med bestämmelserna i kontraktet. |
| --- | --- |

6.69

Kommissionen medger problemet, som beror på att gemenskapens finansiella bidrag betalas på grundval av de stödberättigade kostnader som uppstår och som slutmottagarna redovisar. Kommissionen kan inte fullständigt och noggrant verifiera dessa kostnaders exakta belopp och överensstämmelse innan utbetalningarna beviljas. Bara en redovisningsrevision av mottagarna kan med säkerhet och exakthet avgöra om de redovisade kostnaderna är korrekta och överensstämmer med bestämmelserna i kontraktet.

För att minska antalet felaktigheter har kommissionen ökat kontrollerna i efterhand och infört en handlingsplan på grundval av den sammanfattande rapporten om de årliga verksamhetsrapporterna för 2001, som genomförts och regelbundet följs upp. Dessutom kommer det i sjätte ramprogrammet att krävas revisionsintyg från mottagarna.

| 6.70 | Systemen för förvaltningsinformation och rapporteringen till direktörer och (biträdande) generaldirektörer behöver förbättras ytterligare. Inte något av de fem generaldirektoraten för forskning hade förfaranden och rutiner för att se till att information på ledningsnivå togs fram i tid eller fanns tillgänglig i ett standardiserat format. Under 2002 uppfyllde förvaltningsrapporteringen för ramprogrammen ännu inte helt kraven i kommissionens normer för intern kontroll. |
| --- | --- |

6.70

Systemen för förvaltningsinformation och rapporteringen till direktörer och (biträdande) generaldirektörer behöver förbättras ytterligare. Inte något av de fem generaldirektoraten för forskning hade förfaranden och rutiner för att se till att information på ledningsnivå togs fram i tid eller fanns tillgänglig i ett standardiserat format. Under 2002 uppfyllde förvaltningsrapporteringen för ramprogrammen ännu inte helt kraven i kommissionens normer för intern kontroll.

| 6.70 | Kommissionens interna rapportering till direktörerna och (vice) generaldirektörerna karaktäriseras av de decentraliserade och centraliserade ledningsfunktionernas olika roller och ansvarsområden inom generaldirektoraten och programmen under femte ramprogrammet. Inom varje generaldirektorat är det mötena på högsta nivå som utgör motorn för ledningens informationssystem och övervakning. |
| --- | --- |

6.70

Kommissionens interna rapportering till direktörerna och (vice) generaldirektörerna karaktäriseras av de decentraliserade och centraliserade ledningsfunktionernas olika roller och ansvarsområden inom generaldirektoraten och programmen under femte ramprogrammet. Inom varje generaldirektorat är det mötena på högsta nivå som utgör motorn för ledningens informationssystem och övervakning.

Utöver den formella interna rapporteringen till ledningen utarbetar kommissionen i enlighet med den rättsliga grunden en omfattande rapportering till externa användare som programkommittéer, externa rådgivande grupper eller övervakningspaneler.

Kommissionens interna kontrollstandarder gällde i själva verket bara under en del av den period som omfattas av revisionsrättens granskning. Det måste beaktas när revisionsrättens iakttagelser bedöms. Utvecklingen av det gemensamma IT-systemet för sjätte ramprogrammet kommer att bidra till att förbättra förvaltningsrapporteringen.

---

(1)  Andra åtgärder inom jordbruket, andra regionala åtgärder, transport och andra åtgärder rörande fiskerinäringen och havet (avdelningarna B2-5 till B2-9 i underavsnitt B2) och information om den gemensamma jordbrukspolitiken (artikel B1-382).

(2)  Generaldirektoraten för forskning, informationssamhället, energi och transport, näringsliv, fiske, rättsliga och inrikes frågor, utbildning och kultur, miljö, hälsa och konsumentskydd, konkurrens, inre marknaden, ekonomi och finans, Eurostat och gemensamma forskningscentret.

(3)  Årlig verksamhetsrapport för generaldirektoraten för forskning (den 30 mars 2004), för Generaldirektoratet för informationssamhället (den 6 april 2004), för Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor (den 31 mars 2004) och för Generaldirektoratet för utbildning och kultur (den 7 april 2004).

(4)  Norm 11 ”Riskanalys och riskhantering”, norm 12 ”Särskild information om förvaltningen”, norm 14 ”Anmälan av oegentligheter”, norm 17 ”Övervakning”, norm 18 ”Registrering av avvikelser”, norm 20 ”Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen”, norm 21 ”Granskningsrapporter” och norm 22 ”Den interna granskningens struktur”.

(5)  Europeiska kommissionen, KOM(2000) 2203 daterad den 13 december 2000, och åtgärd 78 i vitboken, tillsammans med Europeiska kommissionen, Sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna 2002 från kommissionens generaldirektorat och avdelningar, KOM(2003) 391 slutlig av den 9 juli 2003.

(6)  Detta rättades till i februari 2004 när man skapade en central enhet för att övervaka genomförandet av korrigeringsåtgärder.

(7)  Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998-2002), samt kommissionens svar, punkt 110.

(8)  Budgeten för sjätte ramprogrammet omfattar 16 270 miljoner för Europeiska gemenskapens (EG) del och 1 230 miljoner euro för Euratom-delen. Denna budget kommer att öka med bidragen från de tredjeländer som ingår samarbetsavtal med gemenskapen om att delta i sjätte ramprogrammet. I budgeten ingår 760 miljoner euro och 290 miljoner euro från EG- respektive Euratom-delen som är avsedda att täcka direkt forskningsverksamhet som utförs av generaldirektoratet Gemensamma forskningscentret.

(9)  Under 2003 slöt de fem generaldirektoraten 507 kontrakt för indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för sjätte ramprogrammet (expertnätverk, integrerade projekt, särskilda riktade projekt, åtgärder i enlighet med artikel 169, särskilda forskningsprojekt för små och medelstora företag, åtgärder för att främja och utveckla personal och rörlighet, särskilda åtgärder för att främja forskningsinfrastrukturer, samordnade åtgärder, särskilda stödåtgärder, integrerade infrastrukturinitiativ) med ett sammanlagt bidrag från gemenskapen på 1 945,7 miljoner euro. Detta skall jämföras med de 846 kontrakt på indirekta FoTU-åtgärder inom ramen för femte ramprogrammet, med ett sammanlagt bidrag från gemenskapen på 961,0 miljoner euro, som slöts 1999 som var det första året i det tidigare ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (se särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkterna 59, 60, 132 och bilaga 3 a och 3 b).

(10)  Sjätte ramprogrammet antogs den 27 juni 2002 genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG. De särskilda programmen ”Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet” och ”Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet” antogs av rådet genom beslut 834 respektive 835 den 30 september 2002 (se särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkterna 11–15).

(11)  Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkt 15.

(12)  Stommen till standardkontraktet antogs genom kommissionens beslut C(2003)799/1 av den 10 mars 2003, och ändrades genom beslut C(2003) 799/2 av den 12 mars 2003 och beslut C(2003) 3834 av den 23 oktober 2003 (tillsammans med bilaga II ”Allmänna villkor”, bilaga III för ”Integrerade projekt” och ”Expertnätverk”); bilaga III för ”Integrerade infrastrukturinitiativ” antogs genom kommissionens beslut C(2003) 2029 av den 2 juli 2003; två uppsättningar allmänna särskilda villkor antogs genom kommissionens beslut DL/2003/3004 (av den 7 november 2003) och DL/2003/3188 (av den 27 november 2003); riktade specialklausuler genom kommissionens beslut DL/2003/3140 (för ”Internationella organisationer”) och DL/2003/3141 (för ”Särskilda stödåtgärder för tillgång över gränserna”), båda av den20 november 2003 och genom kommissionens beslut DL/2003/3388 (för ”Särskilda stödåtgärder för infrastruktur”) av den10 december 2003.

(13)  Europeiska kommissionen, ”Guide to Financial Issues relating to Indirect Actions of the Sixth Framework Programmes”, riktlinjer för finansiella frågor i anslutning till indirekta åtgärder inom sjätte ramprogrammet, version daterad april 2004.

(14)  Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkterna 42–45 och 114.

(15)  Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998-2002), samt kommissionens svar, punkt 132.

(16)  I förslaget angavs tre typer av granskningar som skall genomföras av kommissionen (eller för kommissionens räkning): redovisningsrevisioner i efterhand för att kontrollera tillförlitligheten i de revisorsintyg som åtföljer årsredovisningarna om indirekta åtgärder inom sjätte ramprogrammet, verifiering av intern kontroll (så kallade förvaltningsrevisioner) för att säkerställa att de nya instrumenten fungerar som det var tänkt (dvs. ”Expertnätverk” och ”Integrerade projekt”), och redovisningsrevisioner i efterhand för de instrument där det inte krävs revisorsintyg för att bekräfta att redovisade kostnader är stödberättigande (se generaldirektoratet för forskning, L4/RH/ER D (2003), generaldirektoratens gemensamma granskningspolitik för sjätte ramprogrammet, daterad den 5 december 2003).

(17)  Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkt 132.

(18)  Rådets beslut 2000/596/EG av den 28 september 2000 om inrättande av en europeisk flyktingfond (EGT L 252, 6.10.2000, s. 12).

(19)  Danmark deltar inte Europeiska flyktingfondens program (23:e skälet i rådets beslut 2000/596/EG).

(20)  Artikel 15 om grundläggande krav per den31 december 2002i ”Internal Control and Risk Assessment 2002 (ICRSA) 2002”, en sammanställning av de grundläggande kraven och fullständiga normerna för intern kontroll (http://intracomm.cec.eu-admin.net/budg/document/crd/ics/baseline-en-1.03-final.pdf).

(21)  Utöver de riktlinjer som tagits fram på teknisk nivå, som inte hade godkänts formellt av ledningen, fanns det vid generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor endast handböcker för ekonomiska förfaranden och samråd mellan avdelningar (särskilt ”Vademecum des Circuits financiers”, enhet C1, Personal, budget, data, säkerhet; ”Vademecum sur les procédures institutionelles”, juli 2003, DG JAI.01).

(22)  Artikel 7 i kombination med artikel 18 i rådets beslut 2000/596/EG.

(23)  Kommissionens beslut 2001/275/EG av den 20 mars 2001om genomförandebestämmelser till rådets beslut 2000/596/EG vad gäller utgifter som berättigar till stöd och rapporter om genomförandet av insatser som medfinansieras genom Europeiska flyktingfonden (EGT L 95, 5.4.2001, s. 27), rådets beslut 2002/307/EG av den 18 december 2001 om genomförandebestämmelser för rådets beslut 2000/596/EG i fråga om förvaltnings- och kontrollsystem samt förfaranden för att genomföra finansiella korrigeringar beträffande åtgärder som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden (EGT L 106, 23.4.2002, s. 11).

(24)  Artikel 4.1 c i rådets beslut 2000/596/EG.

(25)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 6.43.

(26)  Artikel 4 i kommissionens beslut 2002/307/EG om förvaltnings- och kontrollsystem samt förfaranden för att genomföra finansiella korrigeringar beträffande åtgärder som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden.

(27)  För en transaktion som revisionsrätten granskade innehöll inte den interimsrapport som tagits fram av en slutlig stödmottagare och överlämnats till det nationella organet tillräcklig information för att styrka den deklarerade utgiften. Trots detta accepterades den i sin helhet och attesterades till kommissionen, och på grundval av den godkände kommissionen utbetalningen. En annan slutrapport innehöll belopp som betalats av en stödmottagares lokala kontor i Kosovo trots att det inte fanns tillräckligt verifierande underlag i akten.

(28)  I den årliga verksamhetsrapporten 2003 för Generaldirektoratet för forskning sägs t.ex. att kommissionens tidsfrister inte respekteras i över 60 % av ärendena.

(29)  Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkterna 90–100 och 129.

(30)  Årsrapporten för budgetåret 2001, punkterna 4.27–4.30, årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 6.33–6.36.

(31)  Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll.

(32)  Siffrorna för 2002 har justerats jämfört med revisionsrättens årsrapport för 2002 med hänsyn till ytterligare information från kommissionen.

(33)  Definitioner som används i denna tabell:

| — | Antal slutförda granskningar: antal redovisningsrevisioner som ledde till att en slutlig granskningsrapport utarbetades under året. |
| --- | --- |

—

Antal slutförda granskningar: antal redovisningsrevisioner som ledde till att en slutlig granskningsrapport utarbetades under året.

| — | Antal pågående kontrakt: antalet kontrakt som ingåtts under året men inte avslutats, plus det totala antalet kontrakt som inte hade avslutats vid årets början och som inte avslutades under året. Med ”kontrakt” menas både kontrakt (antingen åtgärder med kostnadsdelning eller kontrakt som tilldelats genom offentlig upphandling) och stöd (där en finansiell överenskommelse nåtts). Ett ”avslutat kontrakt” är ett kontrakt där kontraktsbestämmelserna har uppfyllts, all ekonomisk och teknisk uppföljning har slutförts och slutbetalning erlagts. |
| --- | --- |

—

Antal pågående kontrakt: antalet kontrakt som ingåtts under året men inte avslutats, plus det totala antalet kontrakt som inte hade avslutats vid årets början och som inte avslutades under året. Med ”kontrakt” menas både kontrakt (antingen åtgärder med kostnadsdelning eller kontrakt som tilldelats genom offentlig upphandling) och stöd (där en finansiell överenskommelse nåtts). Ett ”avslutat kontrakt” är ett kontrakt där kontraktsbestämmelserna har uppfyllts, all ekonomisk och teknisk uppföljning har slutförts och slutbetalning erlagts.

| — | Värdet av granskade kontrakt: värdet av avtalspartens del av de kontrakt som kontrollerats på platsen. |
| --- | --- |

—

Värdet av granskade kontrakt: värdet av avtalspartens del av de kontrakt som kontrollerats på platsen.

| — | Belopp att återvinna: belopp som man vid kontroller på platsen ansett skall återvinnas och som redovisas i granskningsrapporterna. |
| --- | --- |

—

Belopp att återvinna: belopp som man vid kontroller på platsen ansett skall återvinnas och som redovisas i granskningsrapporterna.

(34)  Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder. Med värdet av granskade kontrakt avses här det högsta bidrag som skall EU-finansieras.

(35)  Åtgärder för kontroll av fiske. Med kontrakt avses här en medlemsstats program, med värdet av granskade kontrakt menas här värdet av de delar av programmet som granskats, med värdet av pågående kontrakt menas här det sammanlagda värdet av fleråriga åtgärder för alla medlemsstater.

(36)  I siffrorna för 2002 ingår endast granskningar i anslutning till forskning.

(37)  Detta belopp motsvarar det sammanlagda värdet av granskade kostnadsredogörelser.

(38)  I detta belopp ingår en inställd betalning på 2 miljoner euro till Nederländerna inom ”Idea-projektet” (identifiering av djur).

(39)  I antalet granskningar ingår två granskningar av ”Idea” (identifiering av djur) i Nederländerna och Spanien under budgetpost B1-3 6 0.

Källa: Europeiska kommissionen.

(40)  Siffrorna för 2002 har justerats jämfört med revisionsrättens årsrapport för 2002 med hänsyn till ytterligare information från kommissionen.

(41)  Kommissionens skriftliga svar på ett frågeformulär från Europaparlamentets budgetkontrollutskott, punkt 4.3, av den 21 december 2001. Se även revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1999, samt kommissionens svar, punkt 4.23.

(42)  Förhållandet var 9,2 % för år 2000, 8,5 % för år 2001 och 4,8 % för år 2002. Se även revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002, punkt 6.46.

(43)  I kommissionens tjänstekontrakt sägs att man av externa revisionsföretag, för ett fast pris och med kravet att den slutliga granskningsrapporten skall överlämnas inom sex månader, kan begära upp till tre kontrakt per granskad avtalspart. För att öka granskningarnas omfattning skulle kommissionen kunna kräva att revisionsföretagen genomför fler granskningar per uppdrag.

(44)  Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002), samt kommissionens svar, punkt 98.

(45)  Generaldirektoraten för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället, Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor och Generaldirektoratet för utbildning och kultur.

(46)  Generalsekreteraren och generaldirektoratet för budget, ”Circular on annual activity reports for year 2003 to Directors-General and Heads of Service”, en skrivelse om den årliga verksamhetsrapporten för år 2003 till generaldirektörer och avdelningschefer, SEC(2003) 1469 av den 19 december 2003, ändrad genom SEC(2004) 147 av den 19 februari 2004.

(47)  Sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna och försäkringarna från generaldirektörerna och avdelningscheferna, KOM(2002) 426 slutlig av den 24 juli 2002.

(48)  Europeiska kommissionen, ”Action Plan to address the issues identified in certain Annual Activity Reports (2001) as weak points in the management of research projects”, en handlingsplan för behandling av de aspekter som i vissa årliga verksamhetsrapporter (2001) hade identifierats som svaga punkter i förvaltningen av forskningsprojekt, C(2002) 5558, 3.1.2003.

(49)  Den gemensamma handlingsplan som antogs av de generaldirektorat som verkställer ramprogrammen för forskning omfattar, bland annat, följande specifika åtgärder: när det gäller genomförandet av femte ramprogrammet: förbättrat organisatoriskt samarbete mellan generaldirektoraten genom att man bildar en grupp för samarbete mellan berörda avdelningar om den ekonomiska förvaltningen av kontrakt samt ett nätverk med medarbetare som rapporterar till denna grupp, förbättrad kontraktsförvaltning genom bättre information till avtalsparterna, ökad kontroll av ersättningsanspråk (med införande av skrivbordsgranskningar och bättre utbildning i ekonomiska frågor), och förbättrade IT-system; när det gäller sjätte ramprogrammet: utarbetande av tydliga ekonomiska riktlinjer för avtalsparterna, krav på revisorsintyg, framtagning av ett gemensamt IT-system, fortsatt användning av den granskningsstrategi som tillämpats för femte ramprogrammet och införandet av påföljder i standardkontraktet.

(50)  KOM(2004) 247 slutlig av den 5 april 2004, punkterna 30, 32, 33 och 39.

(51)  Särskild rapport nr 1/2004, punkterna 42-45.

(52)  Särskild rapport nr 1/2004, punkterna 36-41, 113-115.

(53)  Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll.

(54)  Särskild rapport nr 2/2002 om gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates och Ungdom för Europa, samt kommissionens svar, särskilt punkterna 10–21, 25–36, 39–56, 75–83 och 91–102.

(55)  Rapport om beviljande av ansvarsfrihet avseende genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2001 (kommissionen), den 26 mars 2003, punkterna 47-55.

(56)  Gemenskapsprogrammet Sokrates inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 819/95/EG av den 14 mars 1995 (EGT L 87, 20.4.1995) och ändrades genom beslut nr 576/98/EG av den 23 februari 1998 (EGT L 77, 14.3.1998). Det andra ”Sokrates”-programmet inrättades genom beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2002 (EGT L 28, 3.2.2000) och täcker alla aspekter av olika utbildningsfaser: Åtgärd 1 ”Skolundervisning (Comenius)”, åtgärd 2 ”Högre utbildning (Erasmus)”, åtgärd 3 ”Vuxenutbildning och andra utbildningsvägar (Grundtvig)”, åtgärd 4 ”Språkundervisning och språkinlärning (Lingua)”, åtgärd 5 ”Öppen undervisning och undervisning på distans, informationsteknik och kommunikationer på undervisningsområdet (Minerva)”, åtgärd 6 ”Observation och innovation”, åtgärd 7 ”Gemensamma åtgärder”, och åtgärd 8 ”Kompletterande åtgärder”.

(57)  Det ursprungliga programmet Ungdom för Europa stödde informell utbildningsverksamhet (åtgärd 1 ”Ungdom för Europa”, åtgärd 2 ”Europeiska volontärtjänsten”, åtgärd 3 ”Initiativ för ungdomar”, åtgärd 4 ”Gemensamma åtgärder”, åtgärd 5 ”Kompletterande åtgärder”, åtgärd 6 ”Tredjeländer”. Åtgärdernas omfattning minskade något under 2000 när gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom inleddes.

(58)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates.

(59)  Generaldirektoratet för utbildning och kultur, ”Årlig verksamhetsrapport 2002”, den 14 april 2003, del 3, punkt 2 a.

(60)  Rådets förordning (EG) nr 58/2003 (EGT L 11, 16.1.2003).

(61)  Såsom ett organ i enlighet med artikel 185 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (se rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002), artiklarna 54–56).

(62)  Se till exempel kontrakt nr 2003-3007/001001, artikel 9.

(63)  Europeiska kommissionen, ”A new Framework for Resource Management and Internal Auditing in the Commission”, en ny ram för resursförvaltning och intern revision vid kommissionen, daterad den 22 februari 2000, kapitel 4.

(64)  Se till exempel ”Terms of Reference, Tasks to be carried out by the National Agencies for the implementation of the Socrates Programme at national level”, direktiv, uppgifter som skall utföras av nationella kontor vid genomförandet av Sokrates-programmet på nationell nivå, period: 1 april 2003 – 31 december 2004, SOC/KOM/02/061. Indikatorerna gäller bland annat antalet anställda som arbetar med Sokrates, antal mottagna ansökningar osv.

(65)  Europeiska kommissionen, ”Standards for Internal Control within the Commission’s services” (SEC(2000) 2203), normer för intern kontroll inom kommissionens avdelningar, av den 2 februari 2001 (andra versionen daterad den 18 december 2001).

(66)  Europeiska kommissionen, ”Halvtidsutvärdering av programmet Ungdom 2000–2006 (för perioden 2000–2003)”, 8 mars 2004, KOM(2004)158 slutlig, punkt 4 och rekommendationer.

(67)  Europeiska kommissionen, Inbjudan nr EAC/60/02 att ansöka om att bli upptagen på en förteckning över experter som skall bedöma de projektförslag som lämnas inom ramen för EU:s åtgärdsprogram för utbildning, Sokrates, och andra utbildningsåtgärder (EGT C 211, 5.9.2002).

(68)  Europeiska kommissionen, ”Halvtidsutvärdering av programmet Ungdom 2000–2006 (för perioden 2000–2003)”, 8 mars 2004, KOM(2004)158 slutlig.

(69)  I början av 2004, och till följd av en intern omorganisation, tilldelades en särskild tjänst inom den ekonomiska enheten vid generaldirektoratet för utbildning och kultur uppdraget att bedöma de nationella kontorens attesteringsrapporter.

(70)  Se till exempel attesteringsrapporterna från det franska nationella kontoret daterade den 11 februari 2004 eller rapporterna från det nationella kontoret i Luxemburg från den 10 februari 2004.

(71)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates, artikel 14 Övervakning och utvärdering.

(72)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom, artikel 13 Övervakning och utvärdering.

(73)  Meddelande KOM(2002) 276 av den 5 juni 2002.

(74)  Europeiska kommissionen, Preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av den andra etappen avEuropeiska gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates, KOM(2004) 153 slutlig.

(75)  Europeiska kommissionen, Halvtidsutvärdering av programmet Ungdom 2000–2006 (för perioden 2000–2003), 8 mars 2004, KOM(2004)158 slutlig.

(76)  Generaldirektoratet för utbildning och kultur, Årlig verksamhetsrapport 2002, den 14 april 2003.

(77)  Se generaldirektoratet för budget, Centrala ”finanstjänsten ’Standards for Internal Control within the Commission’s services and the baseline for implementation by the 31 December 2001’, normer för intern kontroll inom kommissionens avdelningar och grundläggande krav för genomförande per den 31 december 2001”, daterat den 18 december 2001.

(78)  Särskild rapport nr 1/2004.

BILAGA 1

Inre politik (inklusive forskning) – Bedömning av väsentliga aspekter som det tidigare gjorts iakttagelser om

| Iakttagelser | Åtgärder som vidtagits under 2003 | Åtgärder som skall vidtas |
| --- | --- | --- |
| 1.a   System för övervakning och kontroll –granskningar i efterhand av slutliga stödmottagare som medverkar i FoTU-ramprogrammen |
| De fem generaldirektorat som handlägger FoTU-ramprogrammen formulerade 1998 gemensamt en revisionsmetod där de själva angav som mål för femte ramprogrammet att 10 % av avtalsparterna skulle granskas (se årsrapporterna 2001 och 2002). Dessa granskningar utförs till stor del av externa revisionsföretag för kommissionens räkning.
  Revisionsrätten konstaterade följande:






  — | Den definition av „avtalsparter som kan granskas” som kommissionen använder gör att betydligt färre än 10 % av indirekta FoTU-åtgärder eller kostnadsredovisningar blir granskade under programperioden (se årsrapporten 2002). |

Iakttagelser

Åtgärder som vidtagits under 2003

Åtgärder som skall vidtas

System för övervakning och kontroll –granskningar i efterhand av slutliga stödmottagare som medverkar i FoTU-ramprogrammen

De fem generaldirektorat som handlägger FoTU-ramprogrammen formulerade 1998 gemensamt en revisionsmetod där de själva angav som mål för femte ramprogrammet att 10 % av avtalsparterna skulle granskas (se årsrapporterna 2001 och 2002). Dessa granskningar utförs till stor del av externa revisionsföretag för kommissionens räkning.

Revisionsrätten konstaterade följande:

—

Den definition av „avtalsparter som kan granskas” som kommissionen använder gör att betydligt färre än 10 % av indirekta FoTU-åtgärder eller kostnadsredovisningar blir granskade under programperioden (se årsrapporten 2002).

| — | Kommissionen kan inte nå det egna granskningsmålet (se årsrapporterna 2001, 2002, 2003). |
| --- | --- |

—

Kommissionen kan inte nå det egna granskningsmålet (se årsrapporterna 2001, 2002, 2003).

De [333] granskningar som slutfördes under 2003, främst av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet, är fortfarande för få för att målet skall uppnås.

Kommissionen bör för sjätte ramprogrammet fastställa mätbara mål, som realistiskt kan uppnås.

| — | Kommissionen har inte antagit en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har inte antagit en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet.

Det har lagts förslag på en gemensam revisionsmetod för 2004 men den har ännu inte antagits formellt.

En gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet bör antas formellt av alla fem generaldirektoraten.

| — | Kontinuiteten i kommissionens granskningsverksamhet är beroende av att det finns en möjlighet att lägga ut redovisningsrevision i efterhand på entreprenad (ramavtalet med den externa revisionsfirman går ut 2003). |
| --- | --- |

—

Kontinuiteten i kommissionens granskningsverksamhet är beroende av att det finns en möjlighet att lägga ut redovisningsrevision i efterhand på entreprenad (ramavtalet med den externa revisionsfirman går ut 2003).

Förfarandet för tilldelning av ett nytt ramavtal (för indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet) inleddes i oktober 2003 men det har ännu inte ingåtts avtal.

Det bör ingås ett nytt ramavtal för sjätte ramprogrammet så att kommissionen får tillräckligt externt stöd för att genomföra sin revisionsmetod för sjätte ramprogrammet.

System för övervakning och kontroll –granskning i efterhand av slutliga stödmottagare som medverkar i transeuropeiska transportnätsåtgärder

Kommissionen gör regelbundna kontroller på platsen för att övervaka de transeuropeiska transportnätsåtgärderna. Dessa kontroller kompletteras emellertid inte av redovisningsrevisioner och tekniska revisioner i efterhand (som när det är lämpligt kan utföras av Generaldirektoratet för energi och transport eller av externa experter) (se årsrapporterna för 2001 och 2002).

Revisionsrätten konstaterade följande:

| — | De transeuropeiska transportnätsåtgärderna ingick inte i granskningsprogrammet för Generaldirektoratet för energi och transport. |
| --- | --- |

—

De transeuropeiska transportnätsåtgärderna ingick inte i granskningsprogrammet för Generaldirektoratet för energi och transport.

Det fastställdes inget granskningsprogram för granskningar av transeuropeiska transportnätsåtgärder 2003.

Det återstår av fastställa och genomföra ett granskningsprogram som inkluderar transeuropeiska transportnätsåtgärder.

System för övervakning och kontroll – kontroll av kostnaders stödberättigande för transeuropeiska transportnätsåtgärder

I fråga om transeuropeiska transportnätsåtgärder fastställs stödberättigande och icke stödberättigande kostnader i den rättsliga grunden och i kommissionens beslut (årsrapporterna 2001 och 2002).

Revisionsrätten konstaterade följande:

| — | Definitionerna är inte tillräckligt specifika för att man skall kunna fastställa de verkliga kostnader som stödmottagaren haft. |
| --- | --- |

—

Definitionerna är inte tillräckligt specifika för att man skall kunna fastställa de verkliga kostnader som stödmottagaren haft.

| — | Definitionerna skiljer sig från de som tillämpas för liknande infrastrukturprojekt och medfinansieras genom strukturåtgärder. |
| --- | --- |

—

Definitionerna skiljer sig från de som tillämpas för liknande infrastrukturprojekt och medfinansieras genom strukturåtgärder.

Från och med 2002 har standardtexten i kommissionens transportnätsbeslut grundligt omarbetats. Utgångspunkt har varit besluten i Sammanhållningsfonden och det ges mer detaljer beträffande stödberättigande kostnader.

En ny modell för kommissionsbeslut antogs under 2003 som innebär att

| — | de stödberättigande kostnaderna har förtydligats, |
| --- | --- |

—

de stödberättigande kostnaderna har förtydligats,

| — | Användningen av olika finansieringsnivåer för studier respektive arbeten innebär en risk för att mottagare maximerar bidragen genom att felaktigt redovisa kostnader under studier. |
| --- | --- |

—

Användningen av olika finansieringsnivåer för studier respektive arbeten innebär en risk för att mottagare maximerar bidragen genom att felaktigt redovisa kostnader under studier.

| — | definitionen av studier och arbeten har ändrats, och |
| --- | --- |

—

definitionen av studier och arbeten har ändrats, och

Definitionen av studier och arbeten är fortfarande inte tillräckligt klar och exakt.

| — | Kommissionens kontrollarbete försvåras av att det saknas standardiserade blanketter för kostnadsredovisning. |
| --- | --- |

—

Kommissionens kontrollarbete försvåras av att det saknas standardiserade blanketter för kostnadsredovisning.

| — | det finns en tabell över „Fördelning av beräknade stödberättigande kostnader över den period som åtgärderna skall genomföras” som stödmottagarna kan använda när de redovisar uppkomna kostnader. |
| --- | --- |

—

det finns en tabell över „Fördelning av beräknade stödberättigande kostnader över den period som åtgärderna skall genomföras” som stödmottagarna kan använda när de redovisar uppkomna kostnader.

Modellen för kostnadsredovisning skall vara en separat blankett (med uppgifter om uppkomna kostnader och styrkande dokumentation från stödmottagarna). Det skall vara obligatoriskt att använda den. Stödmottagaren skall datera och underteckna kostnadsredovisningen och härigenom intyga att de redovisade kostnaderna är verkliga, stödberättigande och korrekta. Kostnadsredovisningarna skall vidimeras av en extern revisor, eller, i fråga om offentliga organ, av en behörig offentligt anställd tjänsteman.

BILAGA 2

System för övervakning och kontroll

Område: Inre politik (inklusive forskning)

System: Sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling samt Europeiska flyktingfonden

| Sjätte ramprogrammet | Kommissionen | Mellanliggande nivå | Stödmottagare | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utformning | B | – | B | B |
| Praktisk omvandling inom ramen för förfarandets olika stadier:






  — | överensstämmelse med normer |

Sjätte ramprogrammet

Kommissionen

Mellanliggande nivå

Stödmottagare

Samlad bedömning

Utformning

B

–

B

B

Praktisk omvandling inom ramen för förfarandets olika stadier:

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

B

–

C

B

Hur det fungerar i praktiken:

| — | överensstämmelse med normer |
| --- | --- |

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

B

—

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Resultat:

| — | korrigerande effekt |
| --- | --- |

—

korrigerande effekt

| — | förebyggande effekt |
| --- | --- |

—

förebyggande effekt

ej tillämpligt

—

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Samlad bedömning

B

—

B

B

| Europeiska flyktingfonden | Kommissionen | Mellanliggande nivå | Stödmottagare | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utformning | B | B | ej tillämpligt | B |
| Praktisk omvandling inom ramen för förfarandets olika stadier:






  — | överensstämmelse med normer |

Europeiska flyktingfonden

Kommissionen

Mellanliggande nivå

Stödmottagare

Samlad bedömning

Utformning

B

B

ej tillämpligt

B

Praktisk omvandling inom ramen för förfarandets olika stadier:

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

B

B

B

B

Hur det fungerar i praktiken:

| — | överensstämmelse med normer |
| --- | --- |

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

C

B

C

C

Resultat:

| — | korrigerande effekt |
| --- | --- |

—

korrigerande effekt

| — | förebyggande effekt |
| --- | --- |

—

förebyggande effekt

B

B

ej tillämpligt

B

Samlad bedömning

B

B

B

B

KAPITEL 7

Externa åtgärder

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning och karaktär

System för övervakning och kontroll

Normer för intern kontroll

Kontoret för humanitärt bistånd

Byrån för samarbete EuropeAid på central nivå

System för övervakning och kontroll på delegationerna

Granskning av transaktioner

Granskning av transaktioner som gjorts centralt

Granskning av transaktioner som gjorts på delegationerna

Verkställande organ

Analys av årliga verksamhetsrapporter och de delegerade utanordnarnas förklaringar

Slutsatser

Rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Inledning |
| 7.1 | Detta kapitel handlar om det externa biståndet som finansieras genom den allmänna budgeten. De främsta intresseområden är livsmedelsbistånd/livsmedelsförsörjning, humanitärt bistånd, medfinansiering till frivilligorganisationer och ekonomiskt och tekniskt samarbete med Asien, Latinamerika, Medelhavsländerna, länderna i västra Balkan, de nya oberoende staterna och Mongoliet. Generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för bistånd ansvarar för att utarbeta riktlinjer för utvecklingssamarbete och för att utarbeta land– och regionstrategier och fleråriga program, medan byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) ansvarar för att genomföra utvecklingssamarbetet. Kontoret för humanitärt bistånd (ECHO) ansvarar helt för humanitärt bistånd. Det bistånd som ges genom Europeiska utvecklingsfonderna (1 2 3 4 5 7) tas upp i den allmänna budgeten endast i form av ett p.m. eftersom det finansieras separat. I
  diagram 7.1 och 7.2
  visas hur medlen utnyttjades under 2003 för budgetplanens rubrik 4 (se punkterna 2.40–2.41 för iakttagelser om budgetförvaltningen). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Inledning

7.1

Detta kapitel handlar om det externa biståndet som finansieras genom den allmänna budgeten. De främsta intresseområden är livsmedelsbistånd/livsmedelsförsörjning, humanitärt bistånd, medfinansiering till frivilligorganisationer och ekonomiskt och tekniskt samarbete med Asien, Latinamerika, Medelhavsländerna, länderna i västra Balkan, de nya oberoende staterna och Mongoliet. Generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för bistånd ansvarar för att utarbeta riktlinjer för utvecklingssamarbete och för att utarbeta land– och regionstrategier och fleråriga program, medan byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) ansvarar för att genomföra utvecklingssamarbetet. Kontoret för humanitärt bistånd (ECHO) ansvarar helt för humanitärt bistånd. Det bistånd som ges genom Europeiska utvecklingsfonderna (1 2 3 4 5 7) tas upp i den allmänna budgeten endast i form av ett p.m. eftersom det finansieras separat. I
  diagram 7.1 och 7.2
  visas hur medlen utnyttjades under 2003 för budgetplanens rubrik 4 (se punkterna 2.40–2.41 för iakttagelser om budgetförvaltningen).

| 7.2 | Decentraliseringsprocessen under 2003, genom vilken funktioner och uppgifter överfördes från kommissionens centrala avdelningar till delegationerna, avslutades för de geografiska programmen (1 2 3 4 5 7) vid delegationerna i de länder som tilldelades medel från unionens allmänna budget. År 2003 trädde dessutom den nya budgetförordningen (1 2 3 4 5 7) i kraft. Den internrevisionsfunktion som föreskrivs i nya budgetförordningen inrättades redan 2002. Eftersom kommissionens förordning (1 2 3 4 5 7) om tillhörande genomförandebestämmelser antogs i slutet av december 2002 kunde inte de ändringar som följde i handböcker och riktlinjer vid byrån för samarbete EuropeAid slutföras, översättas och meddelas delegationerna förrän under det första halvåret av 2003. De viktigaste följderna under 2003 när det gällde systemen för övervakning och kontroll var att man övergav funktionen med en central styrekonom och som en följd därav stärktes de finansiella enheternas roll och det infördes förhands– och efterhandskontroller under utanordnarens ansvar. |
| --- | --- |

7.2

Decentraliseringsprocessen under 2003, genom vilken funktioner och uppgifter överfördes från kommissionens centrala avdelningar till delegationerna, avslutades för de geografiska programmen (1 2 3 4 5 7) vid delegationerna i de länder som tilldelades medel från unionens allmänna budget. År 2003 trädde dessutom den nya budgetförordningen (1 2 3 4 5 7) i kraft. Den internrevisionsfunktion som föreskrivs i nya budgetförordningen inrättades redan 2002. Eftersom kommissionens förordning (1 2 3 4 5 7) om tillhörande genomförandebestämmelser antogs i slutet av december 2002 kunde inte de ändringar som följde i handböcker och riktlinjer vid byrån för samarbete EuropeAid slutföras, översättas och meddelas delegationerna förrän under det första halvåret av 2003. De viktigaste följderna under 2003 när det gällde systemen för övervakning och kontroll var att man övergav funktionen med en central styrekonom och som en följd därav stärktes de finansiella enheternas roll och det infördes förhands– och efterhandskontroller under utanordnarens ansvar.

Image

Image

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning och karaktär

| 7.3 | Det övergripande målet med den särskilda bedömningen var att komma till en slutsats om transaktionernas laglighet och korrekthet på området externa åtgärder (rubrik 4 i den allmänna budgetens budgetplan). Granskningen omfattade en genomgång av de system för övervakning och kontroll som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet. Genomgången utfördes genom tester av transaktioner vid kommissionens centrala avdelningar, på delegationerna och de verkställande organen och genom en granskning av de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektören vid byrån för samarbete EuropeAid och generaldirektören vid kontoret för humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

7.3

Det övergripande målet med den särskilda bedömningen var att komma till en slutsats om transaktionernas laglighet och korrekthet på området externa åtgärder (rubrik 4 i den allmänna budgetens budgetplan). Granskningen omfattade en genomgång av de system för övervakning och kontroll som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet. Genomgången utfördes genom tester av transaktioner vid kommissionens centrala avdelningar, på delegationerna och de verkställande organen och genom en granskning av de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektören vid byrån för samarbete EuropeAid och generaldirektören vid kontoret för humanitärt bistånd.

| 7.4 | Granskningen utfördes vid kommissionens centrala avdelningar, på sex delegationer (Albanien, Indonesien, Marocko, Peru, Sydafrika och Ukraina) och på 13 verkställande organ. De områden som tas upp under punkt 7.1 granskades och testades. När det gäller Albanien och Ukraina begränsades revisionsrättens granskning till en preliminär bedömning av systemen utan att det gjordes några direkta tester. Återuppbyggnadsstödet till Kosovo och Serbien och Montenegro ingår i en separat årlig granskning av Europeiska byrån för återuppbyggnad. Dessutom omfattade granskningen en kontroll av ett begränsat antal transaktioner inom ramen för internationella fiskeriavtal. |
| --- | --- |

7.4

Granskningen utfördes vid kommissionens centrala avdelningar, på sex delegationer (Albanien, Indonesien, Marocko, Peru, Sydafrika och Ukraina) och på 13 verkställande organ. De områden som tas upp under punkt 7.1 granskades och testades. När det gäller Albanien och Ukraina begränsades revisionsrättens granskning till en preliminär bedömning av systemen utan att det gjordes några direkta tester. Återuppbyggnadsstödet till Kosovo och Serbien och Montenegro ingår i en separat årlig granskning av Europeiska byrån för återuppbyggnad. Dessutom omfattade granskningen en kontroll av ett begränsat antal transaktioner inom ramen för internationella fiskeriavtal.

| 7.5 | När det gäller systemen för övervakning och kontroll inriktade revisionsrätten sin granskning på normerna för intern kontroll med anknytning till riskanalyser som utförts av berörda avdelningar, informationsstrukturer och rapportering i samband med finansiell övervakning och kontroll samt internrevisionsfunktionerna vid byrån för samarbete EuropeAid och kontoret för humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

7.5

När det gäller systemen för övervakning och kontroll inriktade revisionsrätten sin granskning på normerna för intern kontroll med anknytning till riskanalyser som utförts av berörda avdelningar, informationsstrukturer och rapportering i samband med finansiell övervakning och kontroll samt internrevisionsfunktionerna vid byrån för samarbete EuropeAid och kontoret för humanitärt bistånd.

| 7.6 | Arbetet försvårades av att revisionsrätten, när rapporten utarbetades, inte hade fått fullständig information från huvudkontoret för byrån för samarbete EuropeAid om de rapporter som delegationerna hade överlämnat och som beaktas vid utarbetandet av EuropeAids årliga verksamhetsrapport och generaldirektörens förklaring. |
| --- | --- |

7.6

Arbetet försvårades av att revisionsrätten, när rapporten utarbetades, inte hade fått fullständig information från huvudkontoret för byrån för samarbete EuropeAid om de rapporter som delegationerna hade överlämnat och som beaktas vid utarbetandet av EuropeAids årliga verksamhetsrapport och generaldirektörens förklaring.

| 7.6 | Kommissionen kommer att bemöda sig om att se till att detta förfarande fungerar smidigt i framtiden. |
| --- | --- |

7.6

Kommissionen kommer att bemöda sig om att se till att detta förfarande fungerar smidigt i framtiden.

System för övervakning och kontroll

Normer för intern kontroll

| 7.7 | Under 2002 slutförde både byrån för samarbete EuropeAid och kontoret för humanitärt bistånd stommen för genomförandet av normerna för intern kontroll (ICS) såsom de fastställdes av kommissionen den 13 december 2000 (1 2 3 4 5 7). I samband med att normerna infördes utarbetades och uppdaterades anvisningar, riktlinjer och omfattande utbildningsprogram, särskilt om de administrativa och ekonomiska förfarandena. Under 2003 har de administrativa och ekonomiska förfarandena till stor del uppdaterats och reviderats som en följd av att den nya budgetförordningen trädde i kraft. |
| --- | --- |

7.7

Under 2002 slutförde både byrån för samarbete EuropeAid och kontoret för humanitärt bistånd stommen för genomförandet av normerna för intern kontroll (ICS) såsom de fastställdes av kommissionen den 13 december 2000 (1 2 3 4 5 7). I samband med att normerna infördes utarbetades och uppdaterades anvisningar, riktlinjer och omfattande utbildningsprogram, särskilt om de administrativa och ekonomiska förfarandena. Under 2003 har de administrativa och ekonomiska förfarandena till stor del uppdaterats och reviderats som en följd av att den nya budgetförordningen trädde i kraft.

Kontoret för humanitärt bistånd

Riskbedömning

| 7.8 | Kontoret för humanitärt bistånd gjorde en egenbedömning avseende risk med tillfredsställande resultat och drog slutsatsen att många av riskerna på området för humanitärt bistånd låg utanför dess kontroll, med undantag av kvaliteten på de verkställande organen. I likhet med tidigare år inriktades ansträngningarna för att minska riskerna på förfarandet för att välja ut verkställande organ och på ett strängt system för granskning av de organ som väljs ut. |
| --- | --- |

7.8

Kontoret för humanitärt bistånd gjorde en egenbedömning avseende risk med tillfredsställande resultat och drog slutsatsen att många av riskerna på området för humanitärt bistånd låg utanför dess kontroll, med undantag av kvaliteten på de verkställande organen. I likhet med tidigare år inriktades ansträngningarna för att minska riskerna på förfarandet för att välja ut verkställande organ och på ett strängt system för granskning av de organ som väljs ut.

| 7.8 | För att minska riskerna vidtogs flera andra åtgärder, inbegripet övervakning som utfördes av tekniska assistenter (experter från kontoret för humanitärt bistånd [ECHO]), användning av ett särskilt övervakningsinstrument, stegvis ökad användning av särskilda indikatorer för att mäta hur projektmålen uppnåtts. |
| --- | --- |

7.8

För att minska riskerna vidtogs flera andra åtgärder, inbegripet övervakning som utfördes av tekniska assistenter (experter från kontoret för humanitärt bistånd [ECHO]), användning av ett särskilt övervakningsinstrument, stegvis ökad användning av särskilda indikatorer för att mäta hur projektmålen uppnåtts.

Granskning av verkställande organ

| 7.9 | Under 2002 började kontoret för humanitärt bistånd att tillämpa en omfattande metod för att granska verkställande organ. Systemet var helt operativt 2003. Vid granskningarna bedömdes aspekter som organisation, de verkställande organens förfaranden och interna kontroller och även bokförings– och finansieringssystem, förvaltningskultur och metoder för att rekrytera personal. Det gjordes detaljerade granskningar av utgifter i projekt som genomförts av organen. Det kan dock konstateras att under 2003 blev inte någon internationell organisation (i första hand FN-organ) föremål för en sådan granskning, med undantag av ett granskningsbesök i Sierra Leone på ett UNHCR-projekt. |
| --- | --- |

7.9

Under 2002 började kontoret för humanitärt bistånd att tillämpa en omfattande metod för att granska verkställande organ. Systemet var helt operativt 2003. Vid granskningarna bedömdes aspekter som organisation, de verkställande organens förfaranden och interna kontroller och även bokförings– och finansieringssystem, förvaltningskultur och metoder för att rekrytera personal. Det gjordes detaljerade granskningar av utgifter i projekt som genomförts av organen. Det kan dock konstateras att under 2003 blev inte någon internationell organisation (i första hand FN-organ) föremål för en sådan granskning, med undantag av ett granskningsbesök i Sierra Leone på ett UNHCR-projekt.

| 7.9 | Kommissionen (ECHO) utförde inte någon granskning vid de internationella organisationernas huvudkontor under 2003, eftersom det nya ramavtalet om partnerskap då höll på att upprättas. Under denna tid pågick slutfasen av förhandlingarna med FN-organen om det finansiella och administrativa ramavtalet, och de slutfördes den 29 april 2003. Det finansiella och administrativa ramavtalet gav i sin tur upphov till en översyn av ramavtalet om partnerskap med de internationella organisationerna. |
| --- | --- |

7.9

Kommissionen (ECHO) utförde inte någon granskning vid de internationella organisationernas huvudkontor under 2003, eftersom det nya ramavtalet om partnerskap då höll på att upprättas. Under denna tid pågick slutfasen av förhandlingarna med FN-organen om det finansiella och administrativa ramavtalet, och de slutfördes den 29 april 2003. Det finansiella och administrativa ramavtalet gav i sin tur upphov till en översyn av ramavtalet om partnerskap med de internationella organisationerna.

Dessutom började kommissionens avdelningar (Byrån för samarbete EuropeAid och ECHO) se över FN:s kontrollsystem som används vid förvaltningen av EU-finansierade projekt. Granskningarna av dessa system och uppgifter om utgifter på plats vid FN:s högkvarter inleddes 2004. Röda korsorganisationen blev föremål för granskning under det första halvåret 2004.

| 7.10 | Under 2003 slutförde man granskningar av 136 verkställande organ som handlägger 535 projekt. Revisionsrätten gick igenom 16 granskningar som höll god kvalitet. De största problem som kom fram vid dessa granskningar var följande: bristfälliga upphandlingsförfaranden (7 fall av 16), brister i bokföringssystemen, avstämningsproblem, brister i den finansiella rapporteringen (7 fall av 16) och bristfälliga lagerkontroller (3 fall av 16). De vanligaste orsakerna till att utgifter underkändes var att utgifterna inte styrktes av verifierande underlag och att utgifterna inte var stödberättigande. Man upptäckte endast ett fall där upphandlingsbestämmelserna inte hade iakttagits eftersom de flesta granskningarna inte omfattade kontroller av upphandlingen. Karaktären på de iakttagelser som gjorts i dessa granskningsrapporter och de fel som upptäckts i fråga om utgifterna motsvarar i stor utsträckning revisionsrättens granskningsresultat beträffande verkställande organ (se punkterna 7.38 och 7.39). |
| --- | --- |

7.10

Under 2003 slutförde man granskningar av 136 verkställande organ som handlägger 535 projekt. Revisionsrätten gick igenom 16 granskningar som höll god kvalitet. De största problem som kom fram vid dessa granskningar var följande: bristfälliga upphandlingsförfaranden (7 fall av 16), brister i bokföringssystemen, avstämningsproblem, brister i den finansiella rapporteringen (7 fall av 16) och bristfälliga lagerkontroller (3 fall av 16). De vanligaste orsakerna till att utgifter underkändes var att utgifterna inte styrktes av verifierande underlag och att utgifterna inte var stödberättigande. Man upptäckte endast ett fall där upphandlingsbestämmelserna inte hade iakttagits eftersom de flesta granskningarna inte omfattade kontroller av upphandlingen. Karaktären på de iakttagelser som gjorts i dessa granskningsrapporter och de fel som upptäckts i fråga om utgifterna motsvarar i stor utsträckning revisionsrättens granskningsresultat beträffande verkställande organ (se punkterna 7.38 och 7.39).

| 7.11 | De verkställande organen förband sig att genomföra de rekommendationer de hade fått för att förbättra sina system. De belopp som underkändes kommer att dras av från betalningar till pågående eller nya projekt. Resultaten visar att granskningar av verkställande organ är ett effektivt instrument för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

7.11

De verkställande organen förband sig att genomföra de rekommendationer de hade fått för att förbättra sina system. De belopp som underkändes kommer att dras av från betalningar till pågående eller nya projekt. Resultaten visar att granskningar av verkställande organ är ett effektivt instrument för övervakning och kontroll.

Byrån för samarbete EuropeAid på central nivå

Uppföljning av 2002 års iakttagelser

| 7.12 | I årsrapporten för 2002 (punkterna 7.6 och 7.37) konstaterade revisionsrätten att det återstod att göra en generell riskbedömning, att frågeformulär för att behandla åtaganden och betalningar inte användes systematiskt och att det saknades ett system för rapportering om återbetalningskrav och om brister i de interna kontrollerna. Under 2003 förbättrades läget på så sätt att byrån för samarbete EuropeAid avslutade riskbedömningen i oktober 2003, och det visade sig att frågeformulären användes systematiskt på alla delegationer som revisionsrätten besökte. Men bortsett från att avdelningen för analys av ekonomisk förvaltning och kontroll (FMC) gjorde en fördjupad granskning av återbetalningskrav hade inte enheterna för ekonomi, upphandling och granskning vid alla direktorat någon tillfredsställande övervakning av och rapportering om återbetalningskrav (se punkt 7.23). Inte heller finns det något bevis på att det system som garanterar att personalen rapporterar om brister i den interna kontrollen fungerade korrekt. |
| --- | --- |

7.12

I årsrapporten för 2002 (punkterna 7.6 och 7.37) konstaterade revisionsrätten att det återstod att göra en generell riskbedömning, att frågeformulär för att behandla åtaganden och betalningar inte användes systematiskt och att det saknades ett system för rapportering om återbetalningskrav och om brister i de interna kontrollerna. Under 2003 förbättrades läget på så sätt att byrån för samarbete EuropeAid avslutade riskbedömningen i oktober 2003, och det visade sig att frågeformulären användes systematiskt på alla delegationer som revisionsrätten besökte. Men bortsett från att avdelningen för analys av ekonomisk förvaltning och kontroll (FMC) gjorde en fördjupad granskning av återbetalningskrav hade inte enheterna för ekonomi, upphandling och granskning vid alla direktorat någon tillfredsställande övervakning av och rapportering om återbetalningskrav (se punkt 7.23). Inte heller finns det något bevis på att det system som garanterar att personalen rapporterar om brister i den interna kontrollen fungerade korrekt.

| 7.12 | Kommissionen noterar revisionsrättens anmärkningar i fråga om de framsteg som gjorts av EuropeAid under 2003 jämfört med 2002, när det gäller riskbedömning och systematisk användning av checklistor. |
| --- | --- |

7.12

Kommissionen noterar revisionsrättens anmärkningar i fråga om de framsteg som gjorts av EuropeAid under 2003 jämfört med 2002, när det gäller riskbedömning och systematisk användning av checklistor.

När det gäller uppbörd ledde insatserna till att de utestående fordringarna under räkenskapsåret kunde minskas med nästan 100 fordringar motsvarande nästan 10 miljoner euro jämfört med slutet av 2002. Detta resultat hamnade delvis i skymundan av de nya fordringar som uppstod under 2003 (en ökning med 50 fordringar motsvarande 2 miljoner euro). Antalet förfallna fordringar uppgick därmed vid början av räkenskapsåret 2003 till 614 (motsvarande ett belopp på 64 038 938,27 euro) och vid utgången av räkenskapsåret 2003 till 567 (motsvarande ett belopp på 56 542 997,78 euro). Antalet utestående fordringar minskade således med 7,65 % och de motsvarande beloppen med 11,7 %.

Kommissionen kommer att undersöka hur personalens rapportering om brister i den interna kontrollen kan förbättras.

Riskbedömning

| 7.13 | Riskbedömningen som avslutades i oktober 2003 ger en bild av de risker som gäller för givare av externt stöd. I bedömningen inriktade man sig på de risker som gäller för partnerländer, utvecklingsorganisationer och risker som är förenade med budgetstöd. I bedömningen angavs det vilka typer av åtgärder som har vidtagits för att bemöta riskerna och som främst bestod av förbättrade metoder och förfaranden för utvecklingsstöd eller en bättre dialog med utvecklingspartnerna. Åtgärderna när det gäller de ekonomiska riskerna, såsom de beskrivs i riskbedömningen, är inriktade på internrevisionsenheten och på skärpta externa granskningar av verkställande organ endast på ett övergripande plan. I den årliga förvaltningsplanen för 2004 ställde byrån för samarbete EuropeAid upp ett antal mer konkreta åtgärder för detta ändamål som bör bilda grunden för ett samordnat och heltäckande system för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

7.13

Riskbedömningen som avslutades i oktober 2003 ger en bild av de risker som gäller för givare av externt stöd. I bedömningen inriktade man sig på de risker som gäller för partnerländer, utvecklingsorganisationer och risker som är förenade med budgetstöd. I bedömningen angavs det vilka typer av åtgärder som har vidtagits för att bemöta riskerna och som främst bestod av förbättrade metoder och förfaranden för utvecklingsstöd eller en bättre dialog med utvecklingspartnerna. Åtgärderna när det gäller de ekonomiska riskerna, såsom de beskrivs i riskbedömningen, är inriktade på internrevisionsenheten och på skärpta externa granskningar av verkställande organ endast på ett övergripande plan. I den årliga förvaltningsplanen för 2004 ställde byrån för samarbete EuropeAid upp ett antal mer konkreta åtgärder för detta ändamål som bör bilda grunden för ett samordnat och heltäckande system för övervakning och kontroll.

Information och rapportering

| 7.14 | I de fall där förvaltningen och genomförandet av utvecklingsåtgärder i stor utsträckning är decentraliserade till delegationerna är det särskilt viktigt att de centrala avdelningarna i Bryssel övervakar verksamheten utifrån ett lämpligt informations– och rapporteringssystem. Denna princip fastställdes i den riskbedömning som gjordes av byrån för samarbete EuropeAid i december 2002 och den bekräftades i den egenbedömning avseende risk som slutfördes i oktober 2003. |
| --- | --- |

7.14

I de fall där förvaltningen och genomförandet av utvecklingsåtgärder i stor utsträckning är decentraliserade till delegationerna är det särskilt viktigt att de centrala avdelningarna i Bryssel övervakar verksamheten utifrån ett lämpligt informations– och rapporteringssystem. Denna princip fastställdes i den riskbedömning som gjordes av byrån för samarbete EuropeAid i december 2002 och den bekräftades i den egenbedömning avseende risk som slutfördes i oktober 2003.

| 7.15 | Merparten av den finansiella information som används i övervakningssyfte kommer från byrån för samarbete EuropeAids gemensamma system för finansiell information (CRIS-systemet). Under 2003 förbättrades kvaliteten på informationen i CRIS-systemet, särskilt när det gäller övervakningen av hur genomförandet av projekt fortskrider. Den finansiella informationen är inriktad på beslut, upphandling, åtaganden och betalningar. Systemet tillhandahöll ingen information om de granskningar som utförts för varje projekt, resultaten av dem och ingenting om de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

7.15

Merparten av den finansiella information som används i övervakningssyfte kommer från byrån för samarbete EuropeAids gemensamma system för finansiell information (CRIS-systemet). Under 2003 förbättrades kvaliteten på informationen i CRIS-systemet, särskilt när det gäller övervakningen av hur genomförandet av projekt fortskrider. Den finansiella informationen är inriktad på beslut, upphandling, åtaganden och betalningar. Systemet tillhandahöll ingen information om de granskningar som utförts för varje projekt, resultaten av dem och ingenting om de åtgärder som vidtagits.

| 7.15 | Genom att nya verktyg (bl.a. CRIS AUDIT) tas i bruk kommer rapporteringen av resultaten av granskning på central nivå ytterligare att förbättras. Uppgifterna från de granskningar som inletts av de centrala avdelningarna i Bryssel och av delegationerna finns registrerade i CRIS AUDIT. |
| --- | --- |

7.15

Genom att nya verktyg (bl.a. CRIS AUDIT) tas i bruk kommer rapporteringen av resultaten av granskning på central nivå ytterligare att förbättras. Uppgifterna från de granskningar som inletts av de centrala avdelningarna i Bryssel och av delegationerna finns registrerade i CRIS AUDIT.

Den information om granskningar som skall lämnas av biståndsmottagarna innan de lämnar in betalningsansökningar (attestgranskningar) kommer att registreras i två faser, först när kontraktet ingås och sedan när attesteringen eller revisionsrapporten lämnas in. Enskilda åtgärder och motsvarande områden i CRIS-systemet är under planering, men måste utvecklas ytterligare. Avsikten är dock inte att uppgifter om attestgranskningar skall registreras i samma utsträckning som uppgifter om de externa granskningar som inletts av de centrala avdelningarna i Bryssel eller av delegationerna.

Finansiell övervakning

| 7.16 | För närvarande utförs den finansiella övervakningen vid de centrala avdelningarna främst av enheterna för ekonomi, upphandling och granskning. För detta ändamål förfogar enheterna bland annat över följande instrument: |
| --- | --- |

7.16

För närvarande utförs den finansiella övervakningen vid de centrala avdelningarna främst av enheterna för ekonomi, upphandling och granskning. För detta ändamål förfogar enheterna bland annat över följande instrument:

| — | Finansiell information från CRIS–systemet och kompletterande information från delegationerna. |
| --- | --- |

—

Finansiell information från CRIS–systemet och kompletterande information från delegationerna.

| — | Granskningar av delegationerna. |
| --- | --- |

—

Granskningar av delegationerna.

| — | Granskningar av verkställande organ som antingen inletts av kommissionens avdelningar eller tillhandahållits av de verkställande organen. |
| --- | --- |

—

Granskningar av verkställande organ som antingen inletts av kommissionens avdelningar eller tillhandahållits av de verkställande organen.

Dessutom har frivilliga förhandskontroller (se punkt 7.20) också utförts.

| 7.17 | Samtliga ekonomienheter analyserar ett antal finansiella indikatorer, till exempel belopp för åtaganden och betalningar och belopp som skall betalas ut till projekt. Varje ekonomienhet vid direktoraten får själv bestämma vilka delar som skall övervakas. En gemensam analys av informationsbehov och en gemensam övergripande metodik skulle stärka den finansiella övervakningen betydligt. |
| --- | --- |

7.17

Samtliga ekonomienheter analyserar ett antal finansiella indikatorer, till exempel belopp för åtaganden och betalningar och belopp som skall betalas ut till projekt. Varje ekonomienhet vid direktoraten får själv bestämma vilka delar som skall övervakas. En gemensam analys av informationsbehov och en gemensam övergripande metodik skulle stärka den finansiella övervakningen betydligt.

| 7.17 | Kommissionen erkänner att en gemensam övergripande metodik för användningen av förvaltningsuppgifter skulle kunna förstärka övervakningen av genomförandet och av hur de på förhand uppställda målen uppfylls. |
| --- | --- |

7.17

Kommissionen erkänner att en gemensam övergripande metodik för användningen av förvaltningsuppgifter skulle kunna förstärka övervakningen av genomförandet och av hur de på förhand uppställda målen uppfylls.

| 7.18 | Ekonomienheterna vid två av de fem direktorat som förvaltar decentraliserade åtgärder granskade delegationerna och gick igenom deras finansiella system för hantering av transaktioner, upphandlingssystem och system för övervakning och kontroll och de avslutade med en granskning av de transaktioner som utförts av delegationerna. De konstaterade att de finansiella systemen på den nivån fungerade korrekt. Detta viktiga instrument för granskning av delegationer bör användas av samtliga direktorat. |
| --- | --- |

7.18

Ekonomienheterna vid två av de fem direktorat som förvaltar decentraliserade åtgärder granskade delegationerna och gick igenom deras finansiella system för hantering av transaktioner, upphandlingssystem och system för övervakning och kontroll och de avslutade med en granskning av de transaktioner som utförts av delegationerna. De konstaterade att de finansiella systemen på den nivån fungerade korrekt. Detta viktiga instrument för granskning av delegationer bör användas av samtliga direktorat.

| 7.18 | Decentraliseringen av förvaltningen av det yttre biståndet har inneburit att uppgifter och ansvar i betydande grad överförts till delegationerna, och därmed har också arbetet på delegationerna väsentligt ändrats till sin omfattning, karaktär och uppläggning. Mot bakgrund av de förväntade ändringarnas omfattning utfördes en systematisk kontroll innan en överföring av verksamhet till en delegation övervägdes. Detta skedde i följande syften: |
| --- | --- |

7.18

Decentraliseringen av förvaltningen av det yttre biståndet har inneburit att uppgifter och ansvar i betydande grad överförts till delegationerna, och därmed har också arbetet på delegationerna väsentligt ändrats till sin omfattning, karaktär och uppläggning. Mot bakgrund av de förväntade ändringarnas omfattning utfördes en systematisk kontroll innan en överföring av verksamhet till en delegation övervägdes. Detta skedde i följande syften:

| — | För att få det bekräftat av chefen för delegationen att de nödvändiga villkoren är uppfyllda för att verksamheten skall kunna decentraliseras. |
| --- | --- |

—

För att få det bekräftat av chefen för delegationen att de nödvändiga villkoren är uppfyllda för att verksamheten skall kunna decentraliseras.

| — | För att ge den berörde vidaredelegerade utanordnaren (direktören vid den centrala avdelningen i Bryssel) tillräcklig information för att denne skall kunna bilda sig en uppfattning om varje delegations förmåga att fungera enligt en decentraliserad modell, under förutsättningar som är godtagbara ur effektivitets – och risksynvinkel, och med särskild hänsyn till personalens utbildning och sakkunskap. |
| --- | --- |

—

För att ge den berörde vidaredelegerade utanordnaren (direktören vid den centrala avdelningen i Bryssel) tillräcklig information för att denne skall kunna bilda sig en uppfattning om varje delegations förmåga att fungera enligt en decentraliserad modell, under förutsättningar som är godtagbara ur effektivitets – och risksynvinkel, och med särskild hänsyn till personalens utbildning och sakkunskap.

| — | Lägga fram ett utlåtande för chefen för delegationen och den berörde direktören om överensstämmelsen mellan de system som inrättats och huruvida transaktionerna utförts i överensstämmelse med gällande regler. |
| --- | --- |

—

Lägga fram ett utlåtande för chefen för delegationen och den berörde direktören om överensstämmelsen mellan de system som inrättats och huruvida transaktionerna utförts i överensstämmelse med gällande regler.

Inom vissa direktorat har ytterligare utvärderingar genomförts, huvudsakligen i de fall då delegeringen skedde i samband med den första decentraliseringen 2001.

Inom de direktorat där delegeringen skedde senare kommer sådana utvärderingar att genomföras vid en tidpunkt som direktoraten själva fastställer.

Granskning av verkställande organ

| 7.19 | Under 2003 inledde de olika direktoraten vid byrån för samarbete EuropeAid cirka 100 granskningar av verkställande organ som ett led i 2003 års granskningsprogram. Merparten av granskningarna pågick fortfarande i början av 2004. Dessa granskningar påbörjades utöver de cirka 350 granskningar som utfördes för delegationernas räkning, och ett okänt antal granskningar kontrakterades direkt av de verkställande organen för deras egna behov i fråga om rapportering och beviljande av ansvarsfrihet. Det har gjorts betydande framsteg under 2003 när det gäller antalet granskningar jämfört med tidigare år (sammanlagt 250 granskningar under 2002). Det utarbetades ett granskningsprogram för 2003 för planeringen och samordningen av granskningarna, men endast i fråga om de 100 granskningar som inleddes på de centrala avdelningarnas initiativ. I de flesta fall fick inte de centrala avdelningarna fortlöpande information om de granskningar som delegationerna hade inlett. Samlad information om granskningarna har ännu inte förts in i byrån för samarbete EuropeAids system för finansiell information (CRIS-systemet). Man har tagit de första stegen för att skapa en granskningsmodul. |
| --- | --- |

7.19

Under 2003 inledde de olika direktoraten vid byrån för samarbete EuropeAid cirka 100 granskningar av verkställande organ som ett led i 2003 års granskningsprogram. Merparten av granskningarna pågick fortfarande i början av 2004. Dessa granskningar påbörjades utöver de cirka 350 granskningar som utfördes för delegationernas räkning, och ett okänt antal granskningar kontrakterades direkt av de verkställande organen för deras egna behov i fråga om rapportering och beviljande av ansvarsfrihet. Det har gjorts betydande framsteg under 2003 när det gäller antalet granskningar jämfört med tidigare år (sammanlagt 250 granskningar under 2002). Det utarbetades ett granskningsprogram för 2003 för planeringen och samordningen av granskningarna, men endast i fråga om de 100 granskningar som inleddes på de centrala avdelningarnas initiativ. I de flesta fall fick inte de centrala avdelningarna fortlöpande information om de granskningar som delegationerna hade inlett. Samlad information om granskningarna har ännu inte förts in i byrån för samarbete EuropeAids system för finansiell information (CRIS-systemet). Man har tagit de första stegen för att skapa en granskningsmodul.

| 7.19 | Kommissionen är enig med revisionsrätten om de framsteg som gjorts under 2003. Information om de granskningar som inletts av delegationerna finns nu tillgänglig på mer regelbunden basis eftersom rapporteringstabellerna numera ingår i rapporterna om förvaltningen av det yttre biståndet. |
| --- | --- |

7.19

Kommissionen är enig med revisionsrätten om de framsteg som gjorts under 2003. Information om de granskningar som inletts av delegationerna finns nu tillgänglig på mer regelbunden basis eftersom rapporteringstabellerna numera ingår i rapporterna om förvaltningen av det yttre biståndet.

Dessutom finns nu modulen CRIS AUDIT inom CRIS-systemet tillgänglig för registrering av granskningar både vid de centrala avdelningarna i Bryssel och vid delegationerna. Användning av denna modul förutsätter att användaren genomgår en särskild utbildning. En sådan började i maj 2004.

Avdelningar för förhandskontroll

| 7.20 | Inom varje direktorat har det bildats en avdelning som skall utföra frivilliga (se punkt 7.16) förhandskontroller utöver de vanliga förhandskontroller som föreskrivs i artikel 60 i budgetförordningen. Detta gjordes som en övergångsåtgärd efter det att styrekonomfunktionen hade slopats. Revisionsrätten fick information om förhandskontrollerna från hälften av direktoraten. På grund av problem med att rekrytera personal förekom inga förhandskontroller under stora delar av året. På ett direktorat kontrollerades samtliga transaktioner, på de andra två kontrollerades runt 310 transaktioner av totalt 3 500. Kontrollerna omfattade de transaktioner för betalningar som godkänts av de centrala avdelningarna eller av delegationerna till de verkställande organen på grundval av de senares betalningsansökningar, som styrks av finansiella sammanställningar över uppkomna utgifter. I det skedet kontrolleras inga verifierande underlag, till exempel fakturor. Ett av de tre ovannämnda direktoraten lade fram en rapport med en analys av resultaten från förhandskontrollerna. De andra två direktoraten gav muntliga förklaringar. Det visade sig att man vid förhandskontrollerna främst upptäckte formella brister vilket stämmer med revisionsrättens egna granskningar av transaktioner vid kommissionens centrala avdelningar och på delegationerna. |
| --- | --- |

7.20

Inom varje direktorat har det bildats en avdelning som skall utföra frivilliga (se punkt 7.16) förhandskontroller utöver de vanliga förhandskontroller som föreskrivs i artikel 60 i budgetförordningen. Detta gjordes som en övergångsåtgärd efter det att styrekonomfunktionen hade slopats. Revisionsrätten fick information om förhandskontrollerna från hälften av direktoraten. På grund av problem med att rekrytera personal förekom inga förhandskontroller under stora delar av året. På ett direktorat kontrollerades samtliga transaktioner, på de andra två kontrollerades runt 310 transaktioner av totalt 3 500. Kontrollerna omfattade de transaktioner för betalningar som godkänts av de centrala avdelningarna eller av delegationerna till de verkställande organen på grundval av de senares betalningsansökningar, som styrks av finansiella sammanställningar över uppkomna utgifter. I det skedet kontrolleras inga verifierande underlag, till exempel fakturor. Ett av de tre ovannämnda direktoraten lade fram en rapport med en analys av resultaten från förhandskontrollerna. De andra två direktoraten gav muntliga förklaringar. Det visade sig att man vid förhandskontrollerna främst upptäckte formella brister vilket stämmer med revisionsrättens egna granskningar av transaktioner vid kommissionens centrala avdelningar och på delegationerna.

| 7.20 | CRIS AUDIT är ett fakultativt system för förhandskontroll på andra nivå som tagits i bruk som en övergångsåtgärd med tanke på de ändringar som följde av ikraftträdandet av den nya budgetförordningen, till dess att ett centraliserat system för efterhandskontroll införs vid EuropeAid. |
| --- | --- |

7.20

CRIS AUDIT är ett fakultativt system för förhandskontroll på andra nivå som tagits i bruk som en övergångsåtgärd med tanke på de ändringar som följde av ikraftträdandet av den nya budgetförordningen, till dess att ett centraliserat system för efterhandskontroll införs vid EuropeAid.

Internrevisionsfunktionen

| 7.21 | Enheten för internrevisionsfunktionen avslutade bedömningen av normerna för intern kontroll under 2003 och undersökte kontrollsystemen för tre specifika områden. Enheten uppdaterade också sina undersökningar av normerna för intern kontroll i mars 2004 och gav mycket relevanta rekommendationer om att man bör göra utförligare riskanalyser och förbättra systemen för övervakning och kontroll. Förutom de ovannämnda granskningsuppgifterna utförde enheten också bedömningar av arbetsbelastningen både vid de centrala avdelningarna och på delegationerna. Även om bedömningarna av arbetsbelastningen har gett intressanta resultat som ett första steg att bedöma personalbehoven är det tveksamt om denna typ av arbete skall utföras av enheten för intern revision särskilt med tanke på de mycket begränsade personalresurserna. Enheten för intern revision bör inrikta sig på att utvärdera de system som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet och på att bistå generaldirektören när det gäller att utarbeta en väl underbyggd årlig förklaring, särskilt i fråga om kvaliteten på kontrollförfarandena. |
| --- | --- |

7.21

Enheten för internrevisionsfunktionen avslutade bedömningen av normerna för intern kontroll under 2003 och undersökte kontrollsystemen för tre specifika områden. Enheten uppdaterade också sina undersökningar av normerna för intern kontroll i mars 2004 och gav mycket relevanta rekommendationer om att man bör göra utförligare riskanalyser och förbättra systemen för övervakning och kontroll. Förutom de ovannämnda granskningsuppgifterna utförde enheten också bedömningar av arbetsbelastningen både vid de centrala avdelningarna och på delegationerna. Även om bedömningarna av arbetsbelastningen har gett intressanta resultat som ett första steg att bedöma personalbehoven är det tveksamt om denna typ av arbete skall utföras av enheten för intern revision särskilt med tanke på de mycket begränsade personalresurserna. Enheten för intern revision bör inrikta sig på att utvärdera de system som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet och på att bistå generaldirektören när det gäller att utarbeta en väl underbyggd årlig förklaring, särskilt i fråga om kvaliteten på kontrollförfarandena.

| 7.21 | I det meddelande genom vilket avdelningarna för internrevision inrättades fastställdes tre mål för dessa. De två första målen avser riskkontroll och system för intern kontroll, och det tredje är att avge rekommendationer för att förbättra effektiviteten i verksamheten och se till att resurserna används på ett ekonomiskt sätt. De bedömningar av arbetsbelastning som utförts vid både EuropeAid och ECHO hänger samman med detta tredje mål. I EuropeAids egenbedömning beträffande risker hade personalförvaltningen lyfts fram som ett riskområde, och i meddelandet om decentralisering från januari 2004 uppmanades avdelningarna för internrevision vid GD Yttre förbindelser att gemensamt granska bedömningen av arbetsbelastningen på delegationsnivå i syfte att se till att personalstyrkan räcker till för den ökade arbetsmängden. Även ECHO ansåg att det var nödvändigt att bedöma den relativa arbetsbelastningen inom dess enheter på grundval av arbetsflöden. I samtliga fall utvecklades lämpliga och ändamålsenliga metoder, som nu kan utnyttjas av ledningen. Bedömningarna av arbetsbelastningen betraktas av ledningen för EuropeAid och ECHO som en del av den roll som enheterna för internrevision har när det gäller att bidra till att generaldirektoratens verksamhet är ekonomisk, effektiv och ändamålsenlig (se punkt 1.3 i meddelandet om upprättande av enheter för internrevision vid kommissionens samtliga avdelningar). |
| --- | --- |

7.21

I det meddelande genom vilket avdelningarna för internrevision inrättades fastställdes tre mål för dessa. De två första målen avser riskkontroll och system för intern kontroll, och det tredje är att avge rekommendationer för att förbättra effektiviteten i verksamheten och se till att resurserna används på ett ekonomiskt sätt. De bedömningar av arbetsbelastning som utförts vid både EuropeAid och ECHO hänger samman med detta tredje mål. I EuropeAids egenbedömning beträffande risker hade personalförvaltningen lyfts fram som ett riskområde, och i meddelandet om decentralisering från januari 2004 uppmanades avdelningarna för internrevision vid GD Yttre förbindelser att gemensamt granska bedömningen av arbetsbelastningen på delegationsnivå i syfte att se till att personalstyrkan räcker till för den ökade arbetsmängden. Även ECHO ansåg att det var nödvändigt att bedöma den relativa arbetsbelastningen inom dess enheter på grundval av arbetsflöden. I samtliga fall utvecklades lämpliga och ändamålsenliga metoder, som nu kan utnyttjas av ledningen. Bedömningarna av arbetsbelastningen betraktas av ledningen för EuropeAid och ECHO som en del av den roll som enheterna för internrevision har när det gäller att bidra till att generaldirektoratens verksamhet är ekonomisk, effektiv och ändamålsenlig (se punkt 1.3 i meddelandet om upprättande av enheter för internrevision vid kommissionens samtliga avdelningar).

Efterhandskontroller

| 7.22 | På grundval av ett stort urval transaktioner utförde avdelningen för analys av ekonomisk förvaltning och kontroll, som ansvarar för efterhandskontrollerna, granskningar främst för att få en god överblick av situationen i fråga om återbetalningskrav och utestående förskott. Med tanke på likheten mellan det arbete som denna avdelning utför och den övervakning som görs av direktoratens ekonomienheter angavs det i avdelningens uppdragsbeskrivning att den bör medverka till en mer enhetlig metodik för ett system av efterhandskontroller som utförs av ekonomienheterna. Än så länge har direktoratens ekonomienheter inte prioriterat ett samordnat arbetssätt. Trots den eventuella komplementariteten mellan det arbete som utförs av avdelningen för analys av ekonomisk förvaltning och kontroll och internrevisionsenheten finns det ingenting som tyder på att det förekommer någon samordning eller något utbyte av information mellan de två enheterna. |
| --- | --- |

7.22

På grundval av ett stort urval transaktioner utförde avdelningen för analys av ekonomisk förvaltning och kontroll, som ansvarar för efterhandskontrollerna, granskningar främst för att få en god överblick av situationen i fråga om återbetalningskrav och utestående förskott. Med tanke på likheten mellan det arbete som denna avdelning utför och den övervakning som görs av direktoratens ekonomienheter angavs det i avdelningens uppdragsbeskrivning att den bör medverka till en mer enhetlig metodik för ett system av efterhandskontroller som utförs av ekonomienheterna. Än så länge har direktoratens ekonomienheter inte prioriterat ett samordnat arbetssätt. Trots den eventuella komplementariteten mellan det arbete som utförs av avdelningen för analys av ekonomisk förvaltning och kontroll och internrevisionsenheten finns det ingenting som tyder på att det förekommer någon samordning eller något utbyte av information mellan de två enheterna.

| 7.22 | I och med att en ny enhet inrättades den 1 februari 2004 för övervakningen av genomförandet av den interna kontrollen och den transaktionella kontrollen bedömer EuropeAid att tillräckliga förutsättningar har skapats för att garantera en bättre samordning och komplementaritet mellan de olika aktörerna inom området intern kontroll. |
| --- | --- |

7.22

I och med att en ny enhet inrättades den 1 februari 2004 för övervakningen av genomförandet av den interna kontrollen och den transaktionella kontrollen bedömer EuropeAid att tillräckliga förutsättningar har skapats för att garantera en bättre samordning och komplementaritet mellan de olika aktörerna inom området intern kontroll.

Övergripande övervaknings– och kontrollfunktioner

| 7.23 | De föregående punkterna visar att flera avdelningar på huvudkontoret utövar vissa övervaknings– och kontrollfunktioner utöver dem som delegationerna gör. I
  tabell 7.2
  finns en översikt. Nu när decentraliseringsprocessen praktiskt taget är slutförd på delegationsnivå finns det ett behov av att göra en allmän översyn av dessa verksamheter. Om kommissionen på ett tydligare sätt fastställde en övergripande strategi för övervakning och kontroll skulle den kunna förklara |
| --- | --- |

7.23

De föregående punkterna visar att flera avdelningar på huvudkontoret utövar vissa övervaknings– och kontrollfunktioner utöver dem som delegationerna gör. I
  tabell 7.2
  finns en översikt. Nu när decentraliseringsprocessen praktiskt taget är slutförd på delegationsnivå finns det ett behov av att göra en allmän översyn av dessa verksamheter. Om kommissionen på ett tydligare sätt fastställde en övergripande strategi för övervakning och kontroll skulle den kunna förklara

| a) | hur kontrollfunktionerna på kommissionens olika avdelningar skall kopplas ihop och ge den nivå av säkerhet som krävs, |
| --- | --- |

a)

hur kontrollfunktionerna på kommissionens olika avdelningar skall kopplas ihop och ge den nivå av säkerhet som krävs,

| b) | vad man skall ha för särskilda mål, och |
| --- | --- |

b)

vad man skall ha för särskilda mål, och

| c) | vad för slags och hur mycket detaljarbete de behöver utföra med hänsyn till de granskningar eller kontroller som genomförs av andra avdelningar eller av de verkställande organen själva. Ett exempel som kräver sådana klargöranden är de tre olika typer av efterhandskontroller som genomförs av ekonomienheterna, delegationerna och avdelningen för analys av ekonomisk förvaltning och kontroll. I detta sammanhang bör ekonomienheterna systematiskt gå igenom återbetalningskrav och utestående förskott i stället för att detta görs av avdelningen för analys av ekonomisk förvaltning och kontroll som gör särskilda granskningar, vilket var fallet 2003 (se punkt 7.12). Information om återbetalningskrav och utestående förskott bör systematiskt läggas fram för och övervakas av ledningen vid de centrala avdelningarna och på delegationerna. |
| --- | --- |

c)

vad för slags och hur mycket detaljarbete de behöver utföra med hänsyn till de granskningar eller kontroller som genomförs av andra avdelningar eller av de verkställande organen själva. Ett exempel som kräver sådana klargöranden är de tre olika typer av efterhandskontroller som genomförs av ekonomienheterna, delegationerna och avdelningen för analys av ekonomisk förvaltning och kontroll. I detta sammanhang bör ekonomienheterna systematiskt gå igenom återbetalningskrav och utestående förskott i stället för att detta görs av avdelningen för analys av ekonomisk förvaltning och kontroll som gör särskilda granskningar, vilket var fallet 2003 (se punkt 7.12). Information om återbetalningskrav och utestående förskott bör systematiskt läggas fram för och övervakas av ledningen vid de centrala avdelningarna och på delegationerna.

| 7.23 | I samband med uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 gjordes 2004 en översikt av kontrollerna, med en redogörelse för de olika kontrollernas funktion. Kommissionen kommer att undersöka hur genomförandet av den övergripande strategin kan förbättras. |
| --- | --- |

7.23

I samband med uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 gjordes 2004 en översikt av kontrollerna, med en redogörelse för de olika kontrollernas funktion. Kommissionen kommer att undersöka hur genomförandet av den övergripande strategin kan förbättras.

| 7.24 | Merparten av de granskningar och kontroller som visas i tabellen görs på de transaktioner som handläggs av de centrala avdelningarna vid byrån för samarbete EuropeAid och på delegationerna. När betalningsansökningarna åtföljs av en rapport från den externa revisorn som attesterar utgiften i fråga eller när dessa har blivit granskade på plats av kommissionens personal är det möjligt att bedöma huruvida de underliggande transaktioner som de övriga verkställande organen har utfört är lagliga och korrekta till sitt innehåll. I andra fall där kommissionen förlitar sig på dokument som tillhandahållits av de verkställande organen kan den endast kontrollera att betalningsansökan är rimlig i förhållande till kontraktet eller finansieringsöverenskommelsen och den avsatta budgeten. Dessa kontroller visade på en låg förekomst av fel, något som bekräftas av revisionsrättens granskning (se även punkterna 7.34 och 7.36). |
| --- | --- |

7.24

Merparten av de granskningar och kontroller som visas i tabellen görs på de transaktioner som handläggs av de centrala avdelningarna vid byrån för samarbete EuropeAid och på delegationerna. När betalningsansökningarna åtföljs av en rapport från den externa revisorn som attesterar utgiften i fråga eller när dessa har blivit granskade på plats av kommissionens personal är det möjligt att bedöma huruvida de underliggande transaktioner som de övriga verkställande organen har utfört är lagliga och korrekta till sitt innehåll. I andra fall där kommissionen förlitar sig på dokument som tillhandahållits av de verkställande organen kan den endast kontrollera att betalningsansökan är rimlig i förhållande till kontraktet eller finansieringsöverenskommelsen och den avsatta budgeten. Dessa kontroller visade på en låg förekomst av fel, något som bekräftas av revisionsrättens granskning (se även punkterna 7.34 och 7.36).

Tabell 7.1 – Översikt över övervakning och kontroll när det gäller EuropeAids betalningar

| | Beredning av betalningar | Finansiell övervakning/kontroll av utgifter som uppkommit vid de verkställande organen | Övervakning som görs av kommissionens centrala avdelningar | Internrevisions-funktionen (IAC) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utanordnare (på de centrala avdelningarna eller delegationerna) | Frivillig förhands-kontroll | Delegationerna | Enheterna för ekonomi, upphandling och granskning | Analys av ekonomisk förvaltning och kontroll (FMC) |
| Verksamhet | Kontroller före betalning (6) | (utförs vid de centrala avdelningarna) | Finansiell övervakning/uppföljning/kontrakt) | Granskningar som gjorts på delegationernas initiativ eller tillhandahållits av de verkställande organen | Finansiell övervakning/rapportering/uppföljning | Delegationernas ekonomiska förvaltning | Granskningar av verkställande organ | Efterhands-kontroller (6) | Granskningar och genomgångar |
| Syfte | betalningarnas laglighet/korrekt-het | transaktionens laglighet före betalning | genomgång av den ekonomiska situationen/rapportering om ovanliga situationer | laglighet i de uppkomna utgifterna för verkställande organ | genomgång av den ekonomiska situationen/rapportering om ovanliga situationer | granskning av kvaliteten på interna kontroller | laglighet i de uppkomna utgifterna för verkställande organ | laglighet i kommissionens betalningar/genomgång av ekonomiska system | genomgång av interna kontroller |
| Skyldighet/grund | budget-förordningen/EuropeAids bestämmelser | budgetförord-ningen/EuropeAids interna bestämmelser | budgetförordningen | delegationens granskningsplaner/finansieringsöverens-kommelser/kontrakt | EuropeAids interna bestämmelser/direktoratet | direktoratets bestämmelser/normer för intern kontroll | EuropeAids granskningsplan | budgetförordningen/EuropeAids interna bestämmelser | budget-förordningen/arbetsplaner IAC |
| På initiativ av | betalningsan-sökan från tredje part | direktoratet | delegationen | delegationen/de verkställande organen | ekonomienheten | ekonomienheten | ekonomienheten | FMC | IAC |
| Mandat som godkänts av kommissionen/delegationen | ej tillämplig | ej tillämplig | ej tillämplig | ja | ej tillämplig | ej tillämplig | ja eller ej tillämplig | ej tillämplig | ej tillämplig |
| Utförd av | tekniska enheter och ekonomienheter | ekonomienheten | delegationen | externa revisorer | ekonomienheten | ekonomienheten | ekonomienheten/externa revisorer | FMC | IAC |
| Resultaten meddelade till | resultaten införda i bokförings-systemet | direktören | delegationen-ekonomienheten | delegationen-ekonomienheten | enhetschefen/direktören | enhetschefen/direktören | enhetschefen/direktören | generaldirektören/direktören | generaldirektören |
| Uppföljning av | ej tillämplig | utanordnaren | delegationen-ekonomienheten | delegationen-ekonomienheten/de verkställande organen | enhetschefen | delegationen/enhetschefen/direktören | delegationen | utanordnaren | direktören(direk-törerna)/delegationerna |

Beredning av betalningar

Finansiell övervakning/kontroll av utgifter som uppkommit vid de verkställande organen

Övervakning som görs av kommissionens centrala avdelningar

Internrevisions-funktionen (IAC)

Utanordnare (på de centrala avdelningarna eller delegationerna)

Frivillig förhands-kontroll

Delegationerna

Enheterna för ekonomi, upphandling och granskning

Analys av ekonomisk förvaltning och kontroll (FMC)

Verksamhet

Kontroller före betalning (6)

(utförs vid de centrala avdelningarna)

Finansiell övervakning/uppföljning/kontrakt)

Granskningar som gjorts på delegationernas initiativ eller tillhandahållits av de verkställande organen

Finansiell övervakning/rapportering/uppföljning

Delegationernas ekonomiska förvaltning

Granskningar av verkställande organ

Efterhands-kontroller (6)

Granskningar och genomgångar

Syfte

betalningarnas laglighet/korrekt-het

transaktionens laglighet före betalning

genomgång av den ekonomiska situationen/rapportering om ovanliga situationer

laglighet i de uppkomna utgifterna för verkställande organ

genomgång av den ekonomiska situationen/rapportering om ovanliga situationer

granskning av kvaliteten på interna kontroller

laglighet i de uppkomna utgifterna för verkställande organ

laglighet i kommissionens betalningar/genomgång av ekonomiska system

genomgång av interna kontroller

Skyldighet/grund

budget-förordningen/EuropeAids bestämmelser

budgetförord-ningen/EuropeAids interna bestämmelser

budgetförordningen

delegationens granskningsplaner/finansieringsöverens-kommelser/kontrakt

EuropeAids interna bestämmelser/direktoratet

direktoratets bestämmelser/normer för intern kontroll

EuropeAids granskningsplan

budgetförordningen/EuropeAids interna bestämmelser

budget-förordningen/arbetsplaner IAC

På initiativ av

betalningsan-sökan från tredje part

direktoratet

delegationen

delegationen/de verkställande organen

ekonomienheten

ekonomienheten

ekonomienheten

FMC

IAC

Mandat som godkänts av kommissionen/delegationen

ej tillämplig

ej tillämplig

ej tillämplig

ja

ej tillämplig

ej tillämplig

ja eller ej tillämplig

ej tillämplig

ej tillämplig

Utförd av

tekniska enheter och ekonomienheter

ekonomienheten

delegationen

externa revisorer

ekonomienheten

ekonomienheten

ekonomienheten/externa revisorer

FMC

IAC

Resultaten meddelade till

resultaten införda i bokförings-systemet

direktören

delegationen-ekonomienheten

delegationen-ekonomienheten

enhetschefen/direktören

enhetschefen/direktören

enhetschefen/direktören

generaldirektören/direktören

generaldirektören

Uppföljning av

ej tillämplig

utanordnaren

delegationen-ekonomienheten

delegationen-ekonomienheten/de verkställande organen

enhetschefen

delegationen/enhetschefen/direktören

delegationen

utanordnaren

direktören(direk-törerna)/delegationerna

Internrevisionstjänsten

| 7.25 | Kommissionens internrevisionstjänst utförde under 2003 en fördjupad granskning av byrån för samarbete EuropeAids system för intern kontroll. Granskningen visade att systemen för intern kontroll vid kommissionens centrala avdelningar och på delegationerna hade förstärkts avsevärt och på det stora hela var tillfredsställande. Det riktades dock kritik mot den bristande samordningen mellan de många olika kontrollsystemen och även de dåligt utvecklade granskningsenheterna inom direktoratens ekonomienheter. I rapporten rekommenderade man också att systemet för finansiell information (CRIS–systemet) och delegationernas förvaltningsrapporteringssystem skulle förbättras avsevärt. Detta stämmer i stort med revisionsrättens resultat (se punkterna 7.15–7.20, 7.22–7.24 och 7.48). Internrevisionstjänstens arbete omfattade inte granskningar av verkställande organ. |
| --- | --- |

7.25

Kommissionens internrevisionstjänst utförde under 2003 en fördjupad granskning av byrån för samarbete EuropeAids system för intern kontroll. Granskningen visade att systemen för intern kontroll vid kommissionens centrala avdelningar och på delegationerna hade förstärkts avsevärt och på det stora hela var tillfredsställande. Det riktades dock kritik mot den bristande samordningen mellan de många olika kontrollsystemen och även de dåligt utvecklade granskningsenheterna inom direktoratens ekonomienheter. I rapporten rekommenderade man också att systemet för finansiell information (CRIS–systemet) och delegationernas förvaltningsrapporteringssystem skulle förbättras avsevärt. Detta stämmer i stort med revisionsrättens resultat (se punkterna 7.15–7.20, 7.22–7.24 och 7.48). Internrevisionstjänstens arbete omfattade inte granskningar av verkställande organ.

| 7.25 | Den fördjupade granskningen av EuropeAid som utfördes i överensstämmelse med internationellt accepterade redovisningsnormer (IAS) gav tillräckliga garantier för att EuropeAids system för intern kontroll på det stora hela är tillfredsställande. |
| --- | --- |

7.25

Den fördjupade granskningen av EuropeAid som utfördes i överensstämmelse med internationellt accepterade redovisningsnormer (IAS) gav tillräckliga garantier för att EuropeAids system för intern kontroll på det stora hela är tillfredsställande.

I granskningsrapporten rekommenderades att systemet i tillämpliga fall ytterligare skulle förbättras.

System för övervakning och kontroll på delegationerna

| 7.26 | Revisionsrätten besökte sex delegationer (Albanien, Indonesien, Marocko, Peru, Sydafrika och Ukraina) för att utvärdera systemen för övervakning och kontroll och granska ett antal transaktioner för vilka byrån för samarbete EuropeAid var delegerad utanordnare. |
| --- | --- |

7.26

Revisionsrätten besökte sex delegationer (Albanien, Indonesien, Marocko, Peru, Sydafrika och Ukraina) för att utvärdera systemen för övervakning och kontroll och granska ett antal transaktioner för vilka byrån för samarbete EuropeAid var delegerad utanordnare.

Oberoende staters samvälde och länderna i västra Balkan

| 7.27 | Förvaltningen av genomförandet av externt stöd delegerades till delegationen i Ukraina 2003 och de föreskrivna systemen för övervakning och kontroll fanns på plats under hela året. Den preliminära bedömningen av systemen för övervakning och kontroll på delegationerna visade att de förfaranden som användes i allmänhet var tillräckliga. |
| --- | --- |

7.27

Förvaltningen av genomförandet av externt stöd delegerades till delegationen i Ukraina 2003 och de föreskrivna systemen för övervakning och kontroll fanns på plats under hela året. Den preliminära bedömningen av systemen för övervakning och kontroll på delegationerna visade att de förfaranden som användes i allmänhet var tillräckliga.

| 7.28 | Förvaltningen av genomförandet av externt stöd delegerades till delegationen i Albanien i början av 2003. Särskilda omständigheter har dock gjort att decentraliseringsprocessen fortfarande befinner sig på ett mycket tidigt stadium, vilket innebar att revisionsrätten endast kunde göra en begränsad granskning. I den preliminära bedömningen påtalades inga större brister i de förfaranden som använts. |
| --- | --- |

7.28

Förvaltningen av genomförandet av externt stöd delegerades till delegationen i Albanien i början av 2003. Särskilda omständigheter har dock gjort att decentraliseringsprocessen fortfarande befinner sig på ett mycket tidigt stadium, vilket innebar att revisionsrätten endast kunde göra en begränsad granskning. I den preliminära bedömningen påtalades inga större brister i de förfaranden som använts.

Länder i Asien, Latinamerika, Medelhavsområdet (Meda) och Sydafrika.

| 7.29 | Hela förvaltningen av genomförandet av externt stöd hade delegerats till alla fyra delegationer som granskades (Indonesien, Marocko, Peru och Sydafrika) under 2003 och de föreskrivna systemen för övervakning och kontroll fanns på plats under hela året. Genomgången av systemen för övervakning och kontroll på delegationerna visade att de använda förfarandena i allmänhet var tillräckliga för att garantera att de transaktioner som handläggs av kommissionen var lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.29

Hela förvaltningen av genomförandet av externt stöd hade delegerats till alla fyra delegationer som granskades (Indonesien, Marocko, Peru och Sydafrika) under 2003 och de föreskrivna systemen för övervakning och kontroll fanns på plats under hela året. Genomgången av systemen för övervakning och kontroll på delegationerna visade att de använda förfarandena i allmänhet var tillräckliga för att garantera att de transaktioner som handläggs av kommissionen var lagliga och korrekta.

| 7.30 | I de länder som revisionsrätten besökte gick man igenom 12 externa granskningar av de verkställande organen. Denna genomgång, tillsammans med resultaten från de kontroller som gjorts av några projekt som hade varit föremål för dessa externa granskningar, visade att rapporterna om de externa granskningarna var av tillfredsställande kvalitet i förhållande till vad som angavs i de särskilda direktiven. I några av de direktiv som inte hade lämnats eller godkänts av kommissionen nämndes inte uttalat efterlevnaden av EU:s finansieringskrav och i synnerhet inte upphandlingsförfaranden. I tre av de fyra fall där direktiven omfattade efterlevnad av EU:s finansieringskrav visade det sig vid granskningarna att det förekom oriktiga utgifter. |
| --- | --- |

7.30

I de länder som revisionsrätten besökte gick man igenom 12 externa granskningar av de verkställande organen. Denna genomgång, tillsammans med resultaten från de kontroller som gjorts av några projekt som hade varit föremål för dessa externa granskningar, visade att rapporterna om de externa granskningarna var av tillfredsställande kvalitet i förhållande till vad som angavs i de särskilda direktiven. I några av de direktiv som inte hade lämnats eller godkänts av kommissionen nämndes inte uttalat efterlevnaden av EU:s finansieringskrav och i synnerhet inte upphandlingsförfaranden. I tre av de fyra fall där direktiven omfattade efterlevnad av EU:s finansieringskrav visade det sig vid granskningarna att det förekom oriktiga utgifter.

| 7.30 | I finansieringsöverenskommelser eller finansieringsavtal anges villkoren, omfattningen och syftet för granskningarna. EuropeAid strävar kontinuerligt efter att förbättra dessa handlingar. Så har det t.ex. från och med 2003 blivit obligatoriskt att använda yrkesrevisorer för vissa typer av kontrakt. På grund av variationen i fråga om typen av verksamhet och rättsliga ramar krävs dock målinriktade förbättringar, vanligen i samband med en granskning av handlingarna. En klar prioritering för EuropeAid är att de granskningar som utförs av verkställande organ skall göras tillförlitligare, eftersom de utgör en viktig del av den övergripande kontrollen av det yttre biståndet. |
| --- | --- |

7.30

I finansieringsöverenskommelser eller finansieringsavtal anges villkoren, omfattningen och syftet för granskningarna. EuropeAid strävar kontinuerligt efter att förbättra dessa handlingar. Så har det t.ex. från och med 2003 blivit obligatoriskt att använda yrkesrevisorer för vissa typer av kontrakt. På grund av variationen i fråga om typen av verksamhet och rättsliga ramar krävs dock målinriktade förbättringar, vanligen i samband med en granskning av handlingarna. En klar prioritering för EuropeAid är att de granskningar som utförs av verkställande organ skall göras tillförlitligare, eftersom de utgör en viktig del av den övergripande kontrollen av det yttre biståndet.

| 7.31 | Två av de delegationer som besöktes (Sydafrika och Marocko) hade utvecklat en särskild metod för att följa upp externa granskningar. |
| --- | --- |

7.31

Två av de delegationer som besöktes (Sydafrika och Marocko) hade utvecklat en särskild metod för att följa upp externa granskningar.

| 7.31 | Uppföljningen av granskningsresultat utgör en del av uppgifterna för ledningen vid delegationerna och de centrala avdelningarna i Bryssel. Varje revisionsrapport bör uppmärksammas och följas upp i tillräckligt stor utsträckning. Vissa upplysningar kommer dock att tillhandahållas genom CRIS AUDIT, i synnerhet när det gäller de granskningar som utförs inom ramen för de årliga revisionsplanerna och andra granskningar som inleds av de centrala avdelningarna i Bryssel och delegationerna. |
| --- | --- |

7.31

Uppföljningen av granskningsresultat utgör en del av uppgifterna för ledningen vid delegationerna och de centrala avdelningarna i Bryssel. Varje revisionsrapport bör uppmärksammas och följas upp i tillräckligt stor utsträckning. Vissa upplysningar kommer dock att tillhandahållas genom CRIS AUDIT, i synnerhet när det gäller de granskningar som utförs inom ramen för de årliga revisionsplanerna och andra granskningar som inleds av de centrala avdelningarna i Bryssel och delegationerna.

| 7.32 | Bestämmelser om användande av och förfaranden för att utse externa revisorer fastställs i allmänhet i projektens finansieringsöverenskommelser. Sådana bestämmelser är ofta otydligt formulerade. Avsaknaden fram till maj 2003 av tydliga riktlinjer från kommissionen, till exempel standarddirektiv, gör att det verkställande organet får stort utrymme att använda olika metoder för att utse och avlöna externa revisorer och fastställa deras mål. |
| --- | --- |

7.32

Bestämmelser om användande av och förfaranden för att utse externa revisorer fastställs i allmänhet i projektens finansieringsöverenskommelser. Sådana bestämmelser är ofta otydligt formulerade. Avsaknaden fram till maj 2003 av tydliga riktlinjer från kommissionen, till exempel standarddirektiv, gör att det verkställande organet får stort utrymme att använda olika metoder för att utse och avlöna externa revisorer och fastställa deras mål.

| 7.32 | Revisionsrätten avser här attestgranskningar, dvs. granskningar som krävs enligt bestämmelserna i finansieringsöverenskommelser eller finansieringsavtal. Förbättringar har åstadkommits i detta sammanhang genom att särskilda krav införts beträffande riktlinjer och uppdragsbeskrivningar samt beträffande revisorernas yrkesmässiga kvalifikationer, eller genom att det fastställs att revisorn måste godkännas av delegationen. |
| --- | --- |

7.32

Revisionsrätten avser här attestgranskningar, dvs. granskningar som krävs enligt bestämmelserna i finansieringsöverenskommelser eller finansieringsavtal. Förbättringar har åstadkommits i detta sammanhang genom att särskilda krav införts beträffande riktlinjer och uppdragsbeskrivningar samt beträffande revisorernas yrkesmässiga kvalifikationer, eller genom att det fastställs att revisorn måste godkännas av delegationen.

Granskning av transaktioner

Granskning av transaktioner som gjorts centralt

| 7.33 | Ett urval av 22 betalningar valdes ut bland stora kontraktspartner utöver två från icke–decentraliserade projekt som besöktes på plats. Stora kontraktspartner är de organ som tog emot högst total finansiering under året. |
| --- | --- |

7.33

Ett urval av 22 betalningar valdes ut bland stora kontraktspartner utöver två från icke–decentraliserade projekt som besöktes på plats. Stora kontraktspartner är de organ som tog emot högst total finansiering under året.

| 7.34 | När det gäller 10 av totalt 24 fall (främst internationella organisationer) gjorde kommissionen betalningar på grundval av det verifierande underlag som de verkställande organen hade tillhandahållit. I de återstående 14 fallen omfattade kontrollerna av betalningar även detaljgranskningar bland annat på projektnivå, som utfördes av antingen kommissionens personal eller externa revisorer. |
| --- | --- |

7.34

När det gäller 10 av totalt 24 fall (främst internationella organisationer) gjorde kommissionen betalningar på grundval av det verifierande underlag som de verkställande organen hade tillhandahållit. I de återstående 14 fallen omfattade kontrollerna av betalningar även detaljgranskningar bland annat på projektnivå, som utfördes av antingen kommissionens personal eller externa revisorer.

| 7.34 | Alla utbetalningar som granskades av revisionsrätten hade gjorts i fullständig överensstämmelse med gällande avtalsvillkor och var lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.34

Alla utbetalningar som granskades av revisionsrätten hade gjorts i fullständig överensstämmelse med gällande avtalsvillkor och var lagliga och korrekta.

Granskning av transaktioner som gjorts på delegationerna

| 7.35 | På varje delegation som besöktes granskades ett urval transaktioner på den nivån. Dessa omfattade totalt 41 betalningar och 6 anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

7.35

På varje delegation som besöktes granskades ett urval transaktioner på den nivån. Dessa omfattade totalt 41 betalningar och 6 anbudsförfaranden.

| 7.36 | I mottagarländerna granskade revisionsrätten betalningar som gjorts till projekt som delegationerna ansvarade för, och under granskningarna upptäcktes endast en låg nivå av oriktigheter. Detta beror delvis på de omständigheter som tas upp i punkt 7.24. |
| --- | --- |

7.36

I mottagarländerna granskade revisionsrätten betalningar som gjorts till projekt som delegationerna ansvarade för, och under granskningarna upptäcktes endast en låg nivå av oriktigheter. Detta beror delvis på de omständigheter som tas upp i punkt 7.24.

Verkställande organ

| 7.37 | Revisionsrätten gjorde granskningar på plats av 13 projekt på de verkställande organen, där ett urval av sammanlagt 215 transaktioner kontrollerades för att man skulle bekräfta att deras egna system för intern kontroll fungerade. |
| --- | --- |

7.37

Revisionsrätten gjorde granskningar på plats av 13 projekt på de verkställande organen, där ett urval av sammanlagt 215 transaktioner kontrollerades för att man skulle bekräfta att deras egna system för intern kontroll fungerade.

| 7.38 | Vid revisionsrättens granskningar av projekt visade det sig att på 6 av de 13 verkställande organ som besöktes på plats fanns det brister i de interna kontrollerna när det gällde att garantera efterlevnad av kraven i kontrakten. I de flesta fall innebar detta att man inte lyckades följa kommissionens föreskrivna upphandlingsförfaranden och tillhandahålla lämpliga verifierande underlag. |
| --- | --- |

7.38

Vid revisionsrättens granskningar av projekt visade det sig att på 6 av de 13 verkställande organ som besöktes på plats fanns det brister i de interna kontrollerna när det gällde att garantera efterlevnad av kraven i kontrakten. I de flesta fall innebar detta att man inte lyckades följa kommissionens föreskrivna upphandlingsförfaranden och tillhandahålla lämpliga verifierande underlag.

| 7.38 | Kommissionens övervaknings- och kontrollsystem har till syfte att se till att kontraktspartnerna (icke-statliga organisationer, offentliga projektledningsenheter osv.) uppfyller kraven i kontrakten. Kontroller och granskningar av kontraktspartnernas system för intern kontroll utförs på grundval av riskbedömningar, eftersom mer ingående undersökningar av dessa system, utöver normala kontroller av utbetalningarnas laglighet och korrekthet, skulle vara orimliga. |
| --- | --- |

7.38

Kommissionens övervaknings- och kontrollsystem har till syfte att se till att kontraktspartnerna (icke-statliga organisationer, offentliga projektledningsenheter osv.) uppfyller kraven i kontrakten. Kontroller och granskningar av kontraktspartnernas system för intern kontroll utförs på grundval av riskbedömningar, eftersom mer ingående undersökningar av dessa system, utöver normala kontroller av utbetalningarnas laglighet och korrekthet, skulle vara orimliga.

Kommissionen är enig med revisionsrätten om att projektledningsenheternas och de icke-statliga organisationernas bristande efterlevnad av anbuds- och upphandlingsförfarandena utgör ett problem. I och med decentraliseringen av projekten kan strängare kontroller utföras på plats av respektive delegationer. I överensstämmelse med de ändrade bestämmelserna i kontrakten utförs dessutom från och med juni 2003 granskningar av räkenskaperna för projekten innan slutbetalningen sker.

| 7.39 | Ett stort antal fel upptäcktes när det gäller de transaktioner som granskades på projektnivå. De vanligaste typerna av fel var oriktiga upphandlingsförfaranden (upptäcktes i 5 av de 13 projekt som granskades på plats), otillräckliga verifierande underlag (i 5 av 13 projekt) och icke stödberättigande utgifter (i 5 av 13 projekt). |
| --- | --- |

7.39

Ett stort antal fel upptäcktes när det gäller de transaktioner som granskades på projektnivå. De vanligaste typerna av fel var oriktiga upphandlingsförfaranden (upptäcktes i 5 av de 13 projekt som granskades på plats), otillräckliga verifierande underlag (i 5 av 13 projekt) och icke stödberättigande utgifter (i 5 av 13 projekt).

| 7.39 | Förutom den förbättring av kontrollerna som anges i svaret på punkt 7.38 har kommissionen vidtagit åtgärder för att rätta till de oegentligheter som konstaterats av revisionsrätten. |
| --- | --- |

7.39

Förutom den förbättring av kontrollerna som anges i svaret på punkt 7.38 har kommissionen vidtagit åtgärder för att rätta till de oegentligheter som konstaterats av revisionsrätten.

Analys av årliga verksamhetsrapporter och de delegerade utanordnarnas förklaringar

| 7.40 | Revisionsrätten har granskat de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektören vid byrån för samarbete EuropeAid och direktören vid kontoret för humanitärt bistånd. Granskningen inriktades på de avsnitt i rapporterna som tar upp kommissionens uppföljning av rekommendationerna från revisionsrätten, kommissionens interna revisorer och av de åtgärder som fastställts i kommissionens handlingsplan (som bifogades sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna 2002 (1 2 3 4 5 7)) liksom också normerna för intern kontroll. Revisionsrätten har granskat huruvida och i vilken utsträckning generaldirektörens och direktörens förklaringar avseende de granskningsförfaranden som införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet var motiverade och grundade sig på tillräckliga underlag. |
| --- | --- |

7.40

Revisionsrätten har granskat de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektören vid byrån för samarbete EuropeAid och direktören vid kontoret för humanitärt bistånd. Granskningen inriktades på de avsnitt i rapporterna som tar upp kommissionens uppföljning av rekommendationerna från revisionsrätten, kommissionens interna revisorer och av de åtgärder som fastställts i kommissionens handlingsplan (som bifogades sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna 2002 (1 2 3 4 5 7)) liksom också normerna för intern kontroll. Revisionsrätten har granskat huruvida och i vilken utsträckning generaldirektörens och direktörens förklaringar avseende de granskningsförfaranden som införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet var motiverade och grundade sig på tillräckliga underlag.

| 7.41 | Det visade sig att informationen i rapporterna i allmänhet var korrekt och att den gav en rättvisande bild av de verksamheter som bedrivits när det gäller uppföljning av handlingsplaner och införande av normer för intern kontroll. Både kontoret för humanitärt bistånd och byrån för samarbete EuropeAid har vidtagit lämpliga åtgärder för att komma till rätta med de brister som upptäcktes beträffande 2002 och för att slutföra och förbättra normerna för intern kontroll. Det anges också helt korrekt i byrån för samarbete EuropeAids rapport att arbetet med att införa normer för intern kontroll på delegationerna pågår. Byrån för samarbete EuropeAid svarade också indirekt på revisionsrättens rekommendationer i årsrapporten för 2002 (punkt 7.44) när den angav i sin rapport att man hade vidtagit åtgärder för att granskningar av transaktioner skall utföras på ett mer systematiskt sätt. |
| --- | --- |

7.41

Det visade sig att informationen i rapporterna i allmänhet var korrekt och att den gav en rättvisande bild av de verksamheter som bedrivits när det gäller uppföljning av handlingsplaner och införande av normer för intern kontroll. Både kontoret för humanitärt bistånd och byrån för samarbete EuropeAid har vidtagit lämpliga åtgärder för att komma till rätta med de brister som upptäcktes beträffande 2002 och för att slutföra och förbättra normerna för intern kontroll. Det anges också helt korrekt i byrån för samarbete EuropeAids rapport att arbetet med att införa normer för intern kontroll på delegationerna pågår. Byrån för samarbete EuropeAid svarade också indirekt på revisionsrättens rekommendationer i årsrapporten för 2002 (punkt 7.44) när den angav i sin rapport att man hade vidtagit åtgärder för att granskningar av transaktioner skall utföras på ett mer systematiskt sätt.

| 7.42 | Enligt åtgärd 2 i kommissionens handlingsplan 2001 skulle avdelningarna för yttre förbindelser undersöka möjligheterna till att samverka med varandra på organisationsnivå och göra en riskanalys av sina verksamheter, särskilt när det gällde direkt budgetstöd. Som nämns i kommissionens sammanfattning av den årliga verksamhetsrapporten 2002 ”har de behöriga kommissionsledamöterna beslutat att behålla den nuvarande organisationen för att kunna ägna mer tid åt reformen av det externa biståndet”. En riskbedömning i anslutning till externt stöd och i synnerhet budgetstöd gjordes under 2003 (se även punkt 7.12). |
| --- | --- |

7.42

Enligt åtgärd 2 i kommissionens handlingsplan 2001 skulle avdelningarna för yttre förbindelser undersöka möjligheterna till att samverka med varandra på organisationsnivå och göra en riskanalys av sina verksamheter, särskilt när det gällde direkt budgetstöd. Som nämns i kommissionens sammanfattning av den årliga verksamhetsrapporten 2002 ”har de behöriga kommissionsledamöterna beslutat att behålla den nuvarande organisationen för att kunna ägna mer tid åt reformen av det externa biståndet”. En riskbedömning i anslutning till externt stöd och i synnerhet budgetstöd gjordes under 2003 (se även punkt 7.12).

| 7.43 | Ett utlåtande om systemen för intern kontroll bör ges i de årliga verksamhetsrapporterna. Kontoret för humanitärt stöd gav en beskrivning av de nyckelsystem som fanns på plats samt en bedömning av de olika delarna medan byrån för samarbete EuropeAid begränsade sitt bidrag till en beskrivning av systemens olika delar utan att ange huruvida och i vilken utsträckning systemen fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- |

7.43

Ett utlåtande om systemen för intern kontroll bör ges i de årliga verksamhetsrapporterna. Kontoret för humanitärt stöd gav en beskrivning av de nyckelsystem som fanns på plats samt en bedömning av de olika delarna medan byrån för samarbete EuropeAid begränsade sitt bidrag till en beskrivning av systemens olika delar utan att ange huruvida och i vilken utsträckning systemen fungerar tillfredsställande.

| 7.43 | I början av 2004 gjordes en utvärdering av de olika kontrollernas effektivitet i nuläget, och utvärderingen beaktades i den förklaring som avgavs av generaldirektören för EuropeAid. En översikt av kontrollerna utarbetades 2004 och i den redogörs för de olika kontrollernas funktion. |
| --- | --- |

7.43

I början av 2004 gjordes en utvärdering av de olika kontrollernas effektivitet i nuläget, och utvärderingen beaktades i den förklaring som avgavs av generaldirektören för EuropeAid. En översikt av kontrollerna utarbetades 2004 och i den redogörs för de olika kontrollernas funktion.

| 7.44 | År 2003 var första gången som delegationerna var skyldiga att rapportera till de centrala avdelningarna (i rapporterna i januari 2004) om de externa granskningar som utförts och som de uttryckligen ombads rapportera om aspekter gällande laglighet och korrekthet och om åtgärder som vidtagits för detta ändamål. Även om detta var en stor förbättring jämfört med 2002 var det i praktiken ett mycket begränsat antal delegationer som gav mer än övergripande information om frågor om laglighet och korrekthet, och kvaliteten på informationen om externa granskningar varierade kraftigt. |
| --- | --- |

7.44

År 2003 var första gången som delegationerna var skyldiga att rapportera till de centrala avdelningarna (i rapporterna i januari 2004) om de externa granskningar som utförts och som de uttryckligen ombads rapportera om aspekter gällande laglighet och korrekthet och om åtgärder som vidtagits för detta ändamål. Även om detta var en stor förbättring jämfört med 2002 var det i praktiken ett mycket begränsat antal delegationer som gav mer än övergripande information om frågor om laglighet och korrekthet, och kvaliteten på informationen om externa granskningar varierade kraftigt.

| 7.44 | På grundval av tidigare erfarenheter har information om granskningarna nu tagits med i rapporterna om förvaltningen av det yttre biståndet. Kommissionen är enig med revisionsrätten om att detta innebär en förbättring. Med tiden förväntas denna information ytterligare förbättras till sin kvalitet och bli mer heltäckande. |
| --- | --- |

7.44

På grundval av tidigare erfarenheter har information om granskningarna nu tagits med i rapporterna om förvaltningen av det yttre biståndet. Kommissionen är enig med revisionsrätten om att detta innebär en förbättring. Med tiden förväntas denna information ytterligare förbättras till sin kvalitet och bli mer heltäckande.

Avsikten är att rapporterna skall ge en översikt och därför inte innehålla detaljuppgifter rörande varje enskilt projekt.

| 7.45 | I den årliga verksamhetsrapporten finns det en beskrivning av systemen för intern kontroll (se punkt 7.43), som främst är inriktad på transaktioner mellan kommissionen och de verkställande organen vilka i regel fungerar på ett tillfredsställande sätt. Men trots att systemen för granskningar av verkställande organ har förbättrats sedan 2002 var användandet och uppföljningen av granskningsrapporterna ännu inte tillfredsställande för att uppnå säkerhet om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som handlades av dessa organ. Kommissionen antog en granskningsstrategi i juli 2004. |
| --- | --- |

7.45

I den årliga verksamhetsrapporten finns det en beskrivning av systemen för intern kontroll (se punkt 7.43), som främst är inriktad på transaktioner mellan kommissionen och de verkställande organen vilka i regel fungerar på ett tillfredsställande sätt. Men trots att systemen för granskningar av verkställande organ har förbättrats sedan 2002 var användandet och uppföljningen av granskningsrapporterna ännu inte tillfredsställande för att uppnå säkerhet om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som handlades av dessa organ. Kommissionen antog en granskningsstrategi i juli 2004.

| 7.45 | De viktigaste inslagen i den övergripande strategin hade redan införts 2003, t.ex. de årliga revisionsplanerna, metodiska redskap, utbildning osv. I juli 2004 hade den övergripande strategin fastställts i ett enda dokument. Förbättringar har gjorts genom ändringar i grundläggande rättsakter (punkt 7.30), utveckling av en serie verktyg (ramavtal, metodhandledning, fortbildning), och upprättande av årliga revisionsprogram för 2003 och 2004 på grundval av en gemensam metod och en riskanalys. |
| --- | --- |

7.45

De viktigaste inslagen i den övergripande strategin hade redan införts 2003, t.ex. de årliga revisionsplanerna, metodiska redskap, utbildning osv. I juli 2004 hade den övergripande strategin fastställts i ett enda dokument. Förbättringar har gjorts genom ändringar i grundläggande rättsakter (punkt 7.30), utveckling av en serie verktyg (ramavtal, metodhandledning, fortbildning), och upprättande av årliga revisionsprogram för 2003 och 2004 på grundval av en gemensam metod och en riskanalys.

De externa granskningarna är inte det enda sättet att erhålla tillförlitliga resultat. Andra inslag kan utnyttjas, såsom fakultativa förhandskontroller, transaktionella kontroller i efterhand, besök på plats och övervakningsrapporter.

Kontrollerna ansågs ge de tillräckliga allmänna garantier som avses i generaldirektörens förklaring.

Vid användningen och uppföljningen av granskningsrapporterna kommer införandet av nya redskap såsom CRIS AUDIT att bidra till ett förbättrat flöde av information om granskningsresultat på central nivå, bland annat för återkoppling beträffande revisionsstrategin och urvalet av de transaktioner som skall tas med i revisionsplanen. Uppföljningen av granskningsresultat utgör dock, som nämnts ovan, en del av uppgifterna för ledningen vid delegationerna och de centrala avdelningarna i Bryssel. Planeringsnivån för granskningen är densamma som vid tillståndsgivningen för det projekt som skall granskas, vilket möjliggör att resultaten kan utnyttjas mer effektivt. Granskningarna har därför helt integrerats i projektförvaltningscykeln.

| 7.46 | Systemet för finansiell information (CRIS–systemet) och systemen för intern rapportering ger ännu inte tillräcklig information om resultaten från granskningar av utgifter som har betalats av verkställande organ. |
| --- | --- |

7.46

Systemet för finansiell information (CRIS–systemet) och systemen för intern rapportering ger ännu inte tillräcklig information om resultaten från granskningar av utgifter som har betalats av verkställande organ.

| 7.46 | Kommissionen har för avsikt att utvidga det område som omfattas av CRIS så att det blir möjligt att registrera de krav som ställs vid granskning och se till att de verkställande organen uppfyller dessa krav. |
| --- | --- |

7.46

Kommissionen har för avsikt att utvidga det område som omfattas av CRIS så att det blir möjligt att registrera de krav som ställs vid granskning och se till att de verkställande organen uppfyller dessa krav.

| 7.47 | Förklaringen från generaldirektören för byrån för samarbete EuropeAid innehöll en reservation om partnerskapsbestämmelserna hos en sammanslutning för frivilligorganisationer för livsmedelsbistånd och livsmedelsförsörjning. Förklaringen innehåller inte tillräcklig information om de underliggande problemen och det klargörs inte vad detta skulle kunna få för ekonomiska konsekvenser. När denna rapport skrevs höll kommissionen på att undersöka detta och kunde därför inte ge närmare information. |
| --- | --- |

7.47

Förklaringen från generaldirektören för byrån för samarbete EuropeAid innehöll en reservation om partnerskapsbestämmelserna hos en sammanslutning för frivilligorganisationer för livsmedelsbistånd och livsmedelsförsörjning. Förklaringen innehåller inte tillräcklig information om de underliggande problemen och det klargörs inte vad detta skulle kunna få för ekonomiska konsekvenser. När denna rapport skrevs höll kommissionen på att undersöka detta och kunde därför inte ge närmare information.

| 7.47 | Under loppet av 2003 identifierades det problem som låg till grund för reservationen, och därefter vidtogs flera åtgärder i syfte att skydda gemenskapens ekonomiska intressen, sörja för kontinuiteten i de icke-statliga organisationernas verksamhet och fullgöra de rättsliga åtaganden som kommissionen ingått. |
| --- | --- |

7.47

Under loppet av 2003 identifierades det problem som låg till grund för reservationen, och därefter vidtogs flera åtgärder i syfte att skydda gemenskapens ekonomiska intressen, sörja för kontinuiteten i de icke-statliga organisationernas verksamhet och fullgöra de rättsliga åtaganden som kommissionen ingått.

Undersökningen är fortfarande oavslutad och kommissionen kommer att hålla revisionsrätten underrättad angående utvecklingen i ärendet.

| 7.48 | Generaldirektören vid byrån för samarbete EuropeAid uppgav enligt standardformuleringen att han hade fått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, på grundval av hans egen bedömning och den information som han hade tillgång till. Förklaringen är berättigad när det gäller de system som garanterar lagligheten och korrektheten i de betalningar som de centrala avdelningarna och delegationerna har gjort till de verkställande organen. Revisionsrätten konstaterade dock att systemen för övervakning av lagligheten och korrektheten i de utgifter som ligger till grund för de verkställande organens ekonomiska rapporter ännu inte är helt tillfredsställande. |
| --- | --- |

7.48

Generaldirektören vid byrån för samarbete EuropeAid uppgav enligt standardformuleringen att han hade fått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, på grundval av hans egen bedömning och den information som han hade tillgång till. Förklaringen är berättigad när det gäller de system som garanterar lagligheten och korrektheten i de betalningar som de centrala avdelningarna och delegationerna har gjort till de verkställande organen. Revisionsrätten konstaterade dock att systemen för övervakning av lagligheten och korrektheten i de utgifter som ligger till grund för de verkställande organens ekonomiska rapporter ännu inte är helt tillfredsställande.

| 7.48 | Kommissionen är enig med revisionsrätten om att samtliga delar i systemet för intern kontroll kan och bör förbättras. 2003 hade alla nödvändiga övervaknings- och kontrollsystem införts för att ge generaldirektören tillräckliga garantier för lagligheten och korrektheten hos de transaktioner som EuropeAid utfört under året. |
| --- | --- |

7.48

Kommissionen är enig med revisionsrätten om att samtliga delar i systemet för intern kontroll kan och bör förbättras. 2003 hade alla nödvändiga övervaknings- och kontrollsystem införts för att ge generaldirektören tillräckliga garantier för lagligheten och korrektheten hos de transaktioner som EuropeAid utfört under året.

I svaren på de föregående punkterna har kommissionen redogjort för vilka aspekter av granskningssystemet som ytterligare behöver utvecklas. De gradvisa framsteg som EuropeAid har gjort på detta område erkänns av revisionsrätten. Vid utfärdandet av en betalningsorder utgör granskningarna en ytterligare garanti utöver de av kommissionens avdelningar utförda kontrollerna av att resultaten stämmer överens med verkligheten och att kraven för utbetalning uppfylls inom ramen för den ekonomihanteringsprocess som upprättats i överensstämmelse med den nya budgetförordningen. Dessa tilläggsgarantier inbegriper bland annat även granskningen av den årliga revisionsplanen, transaktionella kontroller i efterhand, besök på plats och övervakningsrapporter.

Även om det behövs fortsatta ansträngningar för att kontinuerligt förbättra de externa granskningssystemen som en del av kontrollen av verksamhetens laglighet och korrekthet, kan riskerna, med tanke på deras varierande art, inte kontrolleras med hjälp av någon enskild del i kontrollsystemet, utan detta kräver samverkan av systemets samtliga delar.

Slutsatser

| 7.49 | År 2003 var det år då den nya budgetförordningen trädde i kraft och då decentraliseringsprocessen för de geografiska programmen avslutades. Det finns stora skillnader mellan delegationerna och mellan direktoraten vid byrån för samarbete EuropeAid när det gäller i vilken utsträckning det finns en jämn fördelning mellan kontroller, genomgångar, inspektioner och granskningar som utförs av externa firmor och interna granskningar. |
| --- | --- |

7.49

År 2003 var det år då den nya budgetförordningen trädde i kraft och då decentraliseringsprocessen för de geografiska programmen avslutades. Det finns stora skillnader mellan delegationerna och mellan direktoraten vid byrån för samarbete EuropeAid när det gäller i vilken utsträckning det finns en jämn fördelning mellan kontroller, genomgångar, inspektioner och granskningar som utförs av externa firmor och interna granskningar.

| 7.49 | Som en del av reformen av förvaltningen av det yttre biståndet har kommissionen ställt upp målet att före slutet av 2004 delegera ansvaret för samtliga geografiska och tematiska program till 78 delegationer. Den 31 december 2003 hade förvaltningen för de geografiska programmen delegerats till 61 delegationer, inbegripet programmen Cards, Tacis, Meda, ALA och EPRD i sin helhet. Delegeringen av de tematiska programmen inleddes 2003 och kommer i huvudsak att genomföras under 2004. Genom kontroller, översyner, inspektioner och granskningar i varierande kombinationer kan avdelningarnas olika krav beaktas med avseende på hur decentraliseringsprocessen framskrider, och de överensstämmer med denna process. |
| --- | --- |

7.49

Som en del av reformen av förvaltningen av det yttre biståndet har kommissionen ställt upp målet att före slutet av 2004 delegera ansvaret för samtliga geografiska och tematiska program till 78 delegationer. Den 31 december 2003 hade förvaltningen för de geografiska programmen delegerats till 61 delegationer, inbegripet programmen Cards, Tacis, Meda, ALA och EPRD i sin helhet. Delegeringen av de tematiska programmen inleddes 2003 och kommer i huvudsak att genomföras under 2004. Genom kontroller, översyner, inspektioner och granskningar i varierande kombinationer kan avdelningarnas olika krav beaktas med avseende på hur decentraliseringsprocessen framskrider, och de överensstämmer med denna process.

| 7.50 | Vid revisionsrättens granskning upptäcktes få fel som påverkade transaktionerna vid kommissionens centrala avdelningar och på delegationerna (se punkterna 7.34 och 7.36). Vid granskningen upptäcktes det dock brister i den interna kontrollen och ett relativt stort antal oriktigheter på projektnivå vid de verkställande organen (se punkt 7.39). Detta visar att det är nödvändigt att det finns en heltäckande metod för att övervaka, kontrollera och granska dessa organ. |
| --- | --- |

7.50

Vid revisionsrättens granskning upptäcktes få fel som påverkade transaktionerna vid kommissionens centrala avdelningar och på delegationerna (se punkterna 7.34 och 7.36). Vid granskningen upptäcktes det dock brister i den interna kontrollen och ett relativt stort antal oriktigheter på projektnivå vid de verkställande organen (se punkt 7.39). Detta visar att det är nödvändigt att det finns en heltäckande metod för att övervaka, kontrollera och granska dessa organ.

| 7.50 | Under de senaste åren har användningen av standardiserade avtalshandlingar (kontrakt, bidrag och finansieringsöverenskommelser) bidragit till att förbättra kontrollen från kommissionens sida. Utbetalningar och kontroll av verifierande underlag sker enligt bestämmelserna i budgetförordningen. Avtalens bestämmelser om attestgranskningar har också förbättrats (se svaren på punkterna 7.30 och 7.32). Dessutom har strategin för externa granskningar stärkts genom införandet av årliga revisionsplaner – på grundval av riskbedömning – för de granskningar som skall inledas av de centrala avdelningarna i Bryssel eller delegationerna (se även svaret på punkt 7.45). |
| --- | --- |

7.50

Under de senaste åren har användningen av standardiserade avtalshandlingar (kontrakt, bidrag och finansieringsöverenskommelser) bidragit till att förbättra kontrollen från kommissionens sida. Utbetalningar och kontroll av verifierande underlag sker enligt bestämmelserna i budgetförordningen. Avtalens bestämmelser om attestgranskningar har också förbättrats (se svaren på punkterna 7.30 och 7.32). Dessutom har strategin för externa granskningar stärkts genom införandet av årliga revisionsplaner – på grundval av riskbedömning – för de granskningar som skall inledas av de centrala avdelningarna i Bryssel eller delegationerna (se även svaret på punkt 7.45).

| 7.51 | I de årliga verksamhetsrapporterna från kontoret för humanitärt bistånd och byrån för samarbete EuropeAid fanns beskrivningar av de system för intern kontroll som inrättats. När det gäller byrån för samarbete EuropeAid kan dock revisionsrätten inte uppnå säkerhet utifrån rapporten och förklaringen (se punkterna 7.19 och 7.45) eftersom viktiga system för övervakning och kontroll när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet vid de verkställande organen ännu inte var helt operativa. |
| --- | --- |

7.51

I de årliga verksamhetsrapporterna från kontoret för humanitärt bistånd och byrån för samarbete EuropeAid fanns beskrivningar av de system för intern kontroll som inrättats. När det gäller byrån för samarbete EuropeAid kan dock revisionsrätten inte uppnå säkerhet utifrån rapporten och förklaringen (se punkterna 7.19 och 7.45) eftersom viktiga system för övervakning och kontroll när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet vid de verkställande organen ännu inte var helt operativa.

| 7.51 | De viktigaste systemen för övervakning och kontroll för EuropeAid var operativa 2003. Kontrollerna ansågs ge de tillräckliga allmänna garantier som avses i generaldirektörens förklaring. |
| --- | --- |

7.51

De viktigaste systemen för övervakning och kontroll för EuropeAid var operativa 2003. Kontrollerna ansågs ge de tillräckliga allmänna garantier som avses i generaldirektörens förklaring.

Se även svaren på punkterna 7.45 och 7.48.

Rekommendationer

| 7.52 | Man bör utforma en granskningsstrategi som bygger på en riskanalys, kombinerat med kontraktsvillkor för verkställande organ, vilket också anges i internrevisionsenhetens senaste rapport om EuropeAids normer för intern kontroll (se punkt 7.21). Delegationerna bör systematiskt vidarebefordra sina granskningsprogram, utförda granskningar och resultaten från dem till de centrala avdelningarna i Bryssel från och med 2004 som planerat. Detta bör också omfatta de granskningar som kontrakterats av de verkställande organen. Den övervakning som EuropeAids huvudkontor gör bör inriktas på den information som tillhandahålls av delegationerna, och den bör kontrolleras i samband med de centrala avdelningarnas granskningar av delegationerna (se punkt 7.18). Granskningar av verkställande organ som görs på initiativ av de centrala avdelningarna bör i princip begränsas till projekt och program där de centrala avdelningarna är direkt ansvariga för genomförandet, dvs. verksamheter som inte är decentraliserade. Innan ett sådant system fungerar helt och hållet bör generaldirektörens årliga rapport spegla detta. |
| --- | --- |

7.52

Man bör utforma en granskningsstrategi som bygger på en riskanalys, kombinerat med kontraktsvillkor för verkställande organ, vilket också anges i internrevisionsenhetens senaste rapport om EuropeAids normer för intern kontroll (se punkt 7.21). Delegationerna bör systematiskt vidarebefordra sina granskningsprogram, utförda granskningar och resultaten från dem till de centrala avdelningarna i Bryssel från och med 2004 som planerat. Detta bör också omfatta de granskningar som kontrakterats av de verkställande organen. Den övervakning som EuropeAids huvudkontor gör bör inriktas på den information som tillhandahålls av delegationerna, och den bör kontrolleras i samband med de centrala avdelningarnas granskningar av delegationerna (se punkt 7.18). Granskningar av verkställande organ som görs på initiativ av de centrala avdelningarna bör i princip begränsas till projekt och program där de centrala avdelningarna är direkt ansvariga för genomförandet, dvs. verksamheter som inte är decentraliserade. Innan ett sådant system fungerar helt och hållet bör generaldirektörens årliga rapport spegla detta.

| 7.52 | De viktigaste inslagen i den övergripande strategin hade redan införts 2003, t.ex. de årliga revisionsplanerna, metodiska redskap, utbildning osv. I juli 2004 hade den övergripande strategin fastställts i ett enda dokument. Rapporter om granskningar utgör nu en obligatorisk del i delegationernas rapporter om förvaltningen av det yttre biståndet. Införandet av nya redskap (såsom CRIS AUDIT) kommer att bidra till ett förbättrat flöde av information om granskningsresultat på central nivå, bland annat för återkoppling beträffande revisionsstrategin och urvalet av de transaktioner som skall tas med i revisionsplanen. |
| --- | --- |

7.52

De viktigaste inslagen i den övergripande strategin hade redan införts 2003, t.ex. de årliga revisionsplanerna, metodiska redskap, utbildning osv. I juli 2004 hade den övergripande strategin fastställts i ett enda dokument. Rapporter om granskningar utgör nu en obligatorisk del i delegationernas rapporter om förvaltningen av det yttre biståndet. Införandet av nya redskap (såsom CRIS AUDIT) kommer att bidra till ett förbättrat flöde av information om granskningsresultat på central nivå, bland annat för återkoppling beträffande revisionsstrategin och urvalet av de transaktioner som skall tas med i revisionsplanen.

De nuvarande systemen anses dock ge de tillräckliga allmänna garantier som avses i generaldirektörens förklaring.

Kommissionen är enig med revisionsrätten om att granskningar av verksamheter som decentraliserats i princip bör inledas av de berörda delegationerna. Det bör dock finnas möjlighet för de centrala avdelningarna i Bryssel att inleda granskningar av decentraliserade verksamheter som en tillfällig lösning eller för övervakningsändamål.

| 7.53 | Byrån för samarbete EuropeAid bör definiera sin övergripande strategi för övervakning och kontroll på ett tydligare sätt och på så sätt klargöra vad de centrala avdelningarna och delegationen har för funktion och uppgifter (se punkt 7.23). I detta sammanhang bör förvaltningsinformationssystemet utvecklas ytterligare för att underlätta övervakningen och kontrollen (se punkterna 7.14, 7.15 och 7.46). |
| --- | --- |

7.53

Byrån för samarbete EuropeAid bör definiera sin övergripande strategi för övervakning och kontroll på ett tydligare sätt och på så sätt klargöra vad de centrala avdelningarna och delegationen har för funktion och uppgifter (se punkt 7.23). I detta sammanhang bör förvaltningsinformationssystemet utvecklas ytterligare för att underlätta övervakningen och kontrollen (se punkterna 7.14, 7.15 och 7.46).

| 7.53 | Kommissionen är enig med revisionsrätten om det lämpliga i att fastställa och konsolidera den övergripande strategin i ett enda dokument. |
| --- | --- |

7.53

Kommissionen är enig med revisionsrätten om det lämpliga i att fastställa och konsolidera den övergripande strategin i ett enda dokument.

När det gäller förvaltningsinformationssystemet kommer kommissionen att sträva efter att ytterligare utveckla CRIS (se svaret på punkt 7.17).

---

(1)  Se separat rapport om EUF.

(2)  Program som finansieras av budgetposter för särskilda geografiska områden (som Asien, Latinamerika, Medelhavsländer, Östeuropa och Balkan) till skillnad från budgetposter som finansierar vissa typer av åtgärder (till exempel livsmedelsbistånd och medfinansiering av frivilligorganisationer).

(3)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002).

(4)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 (EGT L 357, 31.12.2002).

(5)  SEK (2000) 2203.

(6)  En stor del av betalningarna är i form av förskott till verkställande organ som i ett senare skede måste lämna redogörelser för uppkomna utgifter.

(7)  Sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna 2002 från kommissionens generaldirektorat och avdelningar, meddelande från kommissionen KOM(2003) 391 av den 9 juli 2003.

BILAGA

a) Revisionsrättens bedömning av systemen för övervakning och kontroll 2003

| | Byrån för humanitärt bistånd | Byrån för samarbete EuropeAid | Delegationer |
| --- | --- | --- | --- |
| Allmän utformning | A | B | — |
| Förfaranden och handböcker | A | A | A |
| Hur de fungerar i praktiken | A | B (1) | B (1) |
| Interna granskningar | B (2) | B (2) | B (2) |
| Ledningens rapportering | A | B (1) | B |

Byrån för humanitärt bistånd

Byrån för samarbete EuropeAid

Delegationer

Allmän utformning

A

B

—

Förfaranden och handböcker

A

A

A

Hur de fungerar i praktiken

A

B (1)

B (1)

Interna granskningar

B (2)

B (2)

B (2)

Ledningens rapportering

A

B (1)

B

b) Revisionsrättens bedömning av externa granskningar vid organ som genomför projekt som finansieras av EuropeAid

| Granskningarnas kvalitet | A |
| --- | --- |
| Antal granskningar | B (3) |
| Fastställande av direktiv | B (4) |
| Kommissions medverkan i utnämnandet av revisorer | B (4) |
| Granskningarna skall även omfatta upphandlingsförfaranden | B (4) |
| Rapportering av resultat från undersökningen av redovisningssystem | C |
| Bevis på uppföljning | B |

Granskningarnas kvalitet

A

Antal granskningar

B (3)

Fastställande av direktiv

B (4)

Kommissions medverkan i utnämnandet av revisorer

B (4)

Granskningarna skall även omfatta upphandlingsförfaranden

B (4)

Rapportering av resultat från undersökningen av redovisningssystem

C

Bevis på uppföljning

B

Förklaring av indikatorer

| Bedömning av systemen för övervakning och kontroll |
| --- |
| Fungerar väl. Få eller smärre förbättringar krävs | A |
| Fungerar, men förbättringar krävs | B |
| Fungerar inte som planerat | C |

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

Fungerar väl. Få eller smärre förbättringar krävs

A

Fungerar, men förbättringar krävs

B

Fungerar inte som planerat

C

c) Nyckelområden som följts upp av revisionsrätten 2003

| | Byrån för humanitärt bistånd | Byrån för samarbete EuropeAid | Delegationer |
| --- | --- | --- | --- |
| Genomförande av riskanalys | Gjorde en analys i likhet med föregående år. | Gjorde en riskanalys i likhet med tidigare år och också en särskild riskanalys som inte gjordes under 2002 (Åtgärdsplan, åtgärd 2). | — |
| Rapporteringssystem | Bibehöll goda normer. | Rapporteringssystemen är bättre jämfört med 2002, men behöver utvecklas ytterligare. | Delegationerna rapporterar regelbundet. |
| Utformning av externa granskningar och kontroller | Utformningen påbörjades under 2002, var helt genomförd under 2003. | Utformningen påbörjades under 2002, utvecklades ytterligare under 2003, strategidokument under 2004. | — |
| Genomförande av externa granskningar och uppföljning | Granskningar utfördes och följdes upp. | Fler granskningar gjordes, direktiv och uppföljning måste förbättras. | — |

Byrån för humanitärt bistånd

Byrån för samarbete EuropeAid

Delegationer

Genomförande av riskanalys

Gjorde en analys i likhet med föregående år.

Gjorde en riskanalys i likhet med tidigare år och också en särskild riskanalys som inte gjordes under 2002 (Åtgärdsplan, åtgärd 2).

—

Rapporteringssystem

Bibehöll goda normer.

Rapporteringssystemen är bättre jämfört med 2002, men behöver utvecklas ytterligare.

Delegationerna rapporterar regelbundet.

Utformning av externa granskningar och kontroller

Utformningen påbörjades under 2002, var helt genomförd under 2003.

Utformningen påbörjades under 2002, utvecklades ytterligare under 2003, strategidokument under 2004.

—

Genomförande av externa granskningar och uppföljning

Granskningar utfördes och följdes upp.

Fler granskningar gjordes, direktiv och uppföljning måste förbättras.

—

---

(1)  De flesta delarna fungerar, men vissa viktiga funktioner återstår att förbättra.

(2)  Enheten för intern revision inriktade sig på att analysera systemen och har ännu inte testat dem.

(3)  Antalet granskningar har dock ökat jämfört med 2002.

(4)  För de externa granskningar som inleds på kommissionens initiativ är direktiven och sättet som revisorerna utses på tillfredsställande, men för de granskningar som inleds av verkställande organ krävs förbättringar.

KAPITEL 8

Stöd inför anslutningen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning och karaktär

System för övervakning och kontroll

System för förvaltning och kontroll

Phare

Ispa

Sapard

Granskningar utförda av kommissionen eller på kommissionens uppdrag

Phare

Ispa

Sapard

Granskning av transaktioner

Phare-betalningar

Ispa-betalningar

Sapard-betalningar

Årliga verksamhetsrapporter

Generaldirektoratet för utvidgning

Generaldirektoratet för regionalpolitik

Generaldirektoratet för jordbruk

Slutsatser

Rekommendationer

Huvudsakliga iakttagelser i särskilda rapporter

Särskild rapport nr 2/2004 ”Har Sapard förvaltats väl?”

Särskild rapport nr 5/2004 ”Phare-stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna”

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 8.1 | Detta kapitel handlar om stöd inför anslutningen till de länder som förbereder sig för anslutning till Europeiska unionen. Rubrik 7 i budgetplanen innehåller anslagen till föranslutningsinstrumenten (Phare, Ispa och Sapard) för de tio central– och östeuropeiska kandidatländerna, av vilka åtta blev medlemsstater den 1 maj 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), och program för föranslutningsstöd för de tre kandidatländerna i Medelhavsområdet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

8.1

Detta kapitel handlar om stöd inför anslutningen till de länder som förbereder sig för anslutning till Europeiska unionen. Rubrik 7 i budgetplanen innehåller anslagen till föranslutningsinstrumenten (Phare, Ispa och Sapard) för de tio central– och östeuropeiska kandidatländerna, av vilka åtta blev medlemsstater den 1 maj 2004 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), och program för föranslutningsstöd för de tre kandidatländerna i Medelhavsområdet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31).

| — | Phare-programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), som genomförs av generaldirektoratet för utvidgning, ger stöd till institutionsuppbyggnad och investeringar. |
| --- | --- |

—

Phare-programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), som genomförs av generaldirektoratet för utvidgning, ger stöd till institutionsuppbyggnad och investeringar.

| — | Ispa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), som genomförs av generaldirektoratet för regionalpolitik, har inrättats för att underlätta anslutningen på miljö- och transportområdet. |
| --- | --- |

—

Ispa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), som genomförs av generaldirektoratet för regionalpolitik, har inrättats för att underlätta anslutningen på miljö- och transportområdet.

| — | Sapard (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), som genomförs av generaldirektoratet för jordbruk, har ett liknande mål på området för jordbruk och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

—

Sapard (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31), som genomförs av generaldirektoratet för jordbruk, har ett liknande mål på området för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Diagram 8.1 och 8.2
  visar en uppdelning av åtaganden (3 393 miljoner euro) och betalningar (2 240 miljoner euro) under 2003 (se punkterna 2.42–2.46 för iakttagelser om budgetförvaltningen).

Image

Image

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens omfattning och karaktär

| 8.2 | Det övergripande målet för den särskilda bedömningen av föranslutningsstödet 2003 var att bidra till upprättandet av revisionsrättens revisionsförklaring med en slutsats om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som bokförs under rubrik 7 i budgetplanen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Granskningen omfattade en bedömning av systemen för övervakning och kontroll (däribland genomgång av granskningar som kommissionen har utfört eller som utförts på kommissionens uppdrag och/eller de efterföljande granskningsrapporterna), tester av transaktioner och en genomgång av de berörda generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter. Granskningen genomfördes vid kommissionens centrala avdelningar i Bryssel och på kommissionens delegationer, och vid nationella myndigheter i nio kandidatländer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Det mesta av arbetet med Sapard utfördes som en del av den integrerade granskningen av Sapard under 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). |
| --- | --- |

8.2

Det övergripande målet för den särskilda bedömningen av föranslutningsstödet 2003 var att bidra till upprättandet av revisionsrättens revisionsförklaring med en slutsats om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som bokförs under rubrik 7 i budgetplanen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Granskningen omfattade en bedömning av systemen för övervakning och kontroll (däribland genomgång av granskningar som kommissionen har utfört eller som utförts på kommissionens uppdrag och/eller de efterföljande granskningsrapporterna), tester av transaktioner och en genomgång av de berörda generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter. Granskningen genomfördes vid kommissionens centrala avdelningar i Bryssel och på kommissionens delegationer, och vid nationella myndigheter i nio kandidatländer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Det mesta av arbetet med Sapard utfördes som en del av den integrerade granskningen av Sapard under 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31).

System för övervakning och kontroll

System för förvaltning och kontroll

Phare

| 8.3 | Huvuddelen av Phare-medlen betalas ut genom verkställande organ som ingår kontrakt och gör betalningar i kandidatländerna. Andra kontrakt ingås och förvaltas direkt av generaldirektoratet för utvidgning i Bryssel (centraliserad förvaltning) eller av kommissionens delegationer i kandidatländerna (decentraliserad förvaltning). |
| --- | --- |

8.3

Huvuddelen av Phare-medlen betalas ut genom verkställande organ som ingår kontrakt och gör betalningar i kandidatländerna. Andra kontrakt ingås och förvaltas direkt av generaldirektoratet för utvidgning i Bryssel (centraliserad förvaltning) eller av kommissionens delegationer i kandidatländerna (decentraliserad förvaltning).

System i kandidatländerna

| 8.4 | I slutet av 2000 lanserade kommissionen idén om ett helt decentraliserat system för genomförande av Phare (och av Ispa – se punkt 8.9) – känt under beteckningen systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS, Extended Decentralised Implementation System). I samband med att EDIS införs kommer kommissionen att upphöra med den förhandskontroll av förfarandena för upphandling och tilldelning av kontrakt som delegationerna utför, som under 2003 fortsatte att vara en viktig del av kontrollsystemet. Kommissionen kommer att besluta om fullständig decentralisering från fall till fall efter en bedömning av de verkställande organens kapacitet. |
| --- | --- |

8.4

I slutet av 2000 lanserade kommissionen idén om ett helt decentraliserat system för genomförande av Phare (och av Ispa – se punkt 8.9) – känt under beteckningen systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS, Extended Decentralised Implementation System). I samband med att EDIS införs kommer kommissionen att upphöra med den förhandskontroll av förfarandena för upphandling och tilldelning av kontrakt som delegationerna utför, som under 2003 fortsatte att vara en viktig del av kontrollsystemet. Kommissionen kommer att besluta om fullständig decentralisering från fall till fall efter en bedömning av de verkställande organens kapacitet.

| 8.4 | En övergång till ett fullt utvecklat system för decentraliserat genomförande möjliggjordes genom förordningen om samordning (förordning (EG) nr 1266/1999) men inga rättsligt föreskrivande krav om att faktiskt göra så angavs. I syfte att uppmuntra kandidatländerna utarbetade kommissionen i slutet av 2000 emellertid ett arbetsdokument där principen för ett fullt utvecklat system för decentraliserat genomförande av Phare (se kommissionens svar på punkt 8.9) utformades i detalj. Det systemet är känt som systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS). |
| --- | --- |

8.4

En övergång till ett fullt utvecklat system för decentraliserat genomförande möjliggjordes genom förordningen om samordning (förordning (EG) nr 1266/1999) men inga rättsligt föreskrivande krav om att faktiskt göra så angavs. I syfte att uppmuntra kandidatländerna utarbetade kommissionen i slutet av 2000 emellertid ett arbetsdokument där principen för ett fullt utvecklat system för decentraliserat genomförande av Phare (se kommissionens svar på punkt 8.9) utformades i detalj. Det systemet är känt som systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS).

| 8.5 | EDIS–processen har försenats ytterligare (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Det gavs inget EDIS–godkännande under 2003. Vid utgången av 2003 hade endast sex länder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) lämnat in en ansökan. Den största förseningen beror på att det har tagit lång tid att genomföra den offentliga sektorns reformer för intern kontroll i kandidatländerna och också det faktum att kommissionen från början var sen med att sätta tillräcklig press på länderna. |
| --- | --- |

8.5

EDIS–processen har försenats ytterligare (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Det gavs inget EDIS–godkännande under 2003. Vid utgången av 2003 hade endast sex länder (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) lämnat in en ansökan. Den största förseningen beror på att det har tagit lång tid att genomföra den offentliga sektorns reformer för intern kontroll i kandidatländerna och också det faktum att kommissionen från början var sen med att sätta tillräcklig press på länderna.

| 8.5 | Det fanns inga formella juridiska krav beträffande EDIS innan kommissionen införde artikel 33 i anslutningsakten i syfte att införa sådana. Före det stod således inte klart hur mycket ytterligare påtryckningar som kunde ha utövats på anslutningsländerna för att påskynda processen, utöver den omfattande uppmuntran och vägledning och det stora stöd som kommissionen gav proaktivt. |
| --- | --- |

8.5

Det fanns inga formella juridiska krav beträffande EDIS innan kommissionen införde artikel 33 i anslutningsakten i syfte att införa sådana. Före det stod således inte klart hur mycket ytterligare påtryckningar som kunde ha utövats på anslutningsländerna för att påskynda processen, utöver den omfattande uppmuntran och vägledning och det stora stöd som kommissionen gav proaktivt.

| 8.6 | Förberedelsearbetet med EDIS i kandidatländerna har förstärkt de system som fanns på plats 2003 för förvaltningen av Phare–medel. Men vid kommissionens kontrollgranskningar i slutet av 2003 och i början av 2004 upptäcktes vissa brister i dessa nationella system. Till exempel hade man ännu inte slutfört de operativa avtalen mellan den centrala finansierings- och upphandlingsenheten och berörda ministerier, det var brist på personalresurser och utbildning och man hade ännu inte antagit några handböcker. |
| --- | --- |

8.6

Förberedelsearbetet med EDIS i kandidatländerna har förstärkt de system som fanns på plats 2003 för förvaltningen av Phare–medel. Men vid kommissionens kontrollgranskningar i slutet av 2003 och i början av 2004 upptäcktes vissa brister i dessa nationella system. Till exempel hade man ännu inte slutfört de operativa avtalen mellan den centrala finansierings- och upphandlingsenheten och berörda ministerier, det var brist på personalresurser och utbildning och man hade ännu inte antagit några handböcker.

| 8.6 | Kommissionen har krävt att kandidatländerna rättar till de viktigaste brister i systemen som identifierats i kontrollgranskningar inför kommissionens beslut om EDIS-godkännande. Själva beslutet om godkännande kräver sedan att systemen förbättras ytterligare inom de särskilda tidsramar som fastställts i syfte att ta itu med andra brister som identifierats i granskningsrevisionerna. Faktum är att de sex första besluten om godkännande redan har fattats och de övriga fyra förväntas fattas före slutet av 2004. |
| --- | --- |

8.6

Kommissionen har krävt att kandidatländerna rättar till de viktigaste brister i systemen som identifierats i kontrollgranskningar inför kommissionens beslut om EDIS-godkännande. Själva beslutet om godkännande kräver sedan att systemen förbättras ytterligare inom de särskilda tidsramar som fastställts i syfte att ta itu med andra brister som identifierats i granskningsrevisionerna. Faktum är att de sex första besluten om godkännande redan har fattats och de övriga fyra förväntas fattas före slutet av 2004.

Medfinansiering

| 8.7 | I Phares riktlinjer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) för genomförandet av Phare-programmet fastställs att medfinansieringen från nationella fonder för investeringsprojekt för vilka åtaganden gjorts under 2000 och framåt skall uppgå till minst 25 %. Följande förbättringar har gjorts i systemen för övervakning och kontroll av medfinansiering från 2003 och framåt: |
| --- | --- |

8.7

I Phares riktlinjer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) för genomförandet av Phare-programmet fastställs att medfinansieringen från nationella fonder för investeringsprojekt för vilka åtaganden gjorts under 2000 och framåt skall uppgå till minst 25 %. Följande förbättringar har gjorts i systemen för övervakning och kontroll av medfinansiering från 2003 och framåt:

| a) | De nationella fonderna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) är skyldiga att rapportera om medfinansieringsläget varje gång de skickar in en begäran om pengar till generaldirektoratet för utvidgning. |
| --- | --- |

a)

De nationella fonderna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) är skyldiga att rapportera om medfinansieringsläget varje gång de skickar in en begäran om pengar till generaldirektoratet för utvidgning.

| b) | Enligt direktiven till externa revisorer som utför avslutande revisioner skall de kontrollera om det finns förfaranden för att övervaka medfinansieringen och om gällande villkor för medfinansiering har uppfyllts. |
| --- | --- |

b)

Enligt direktiven till externa revisorer som utför avslutande revisioner skall de kontrollera om det finns förfaranden för att övervaka medfinansieringen och om gällande villkor för medfinansiering har uppfyllts.

Flera verkställande organ kontrollerar dock inte att den parallella medfinansiering (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) som redovisas av nationella myndigheter motsvarar uppkomna utgifter som uppfyller kraven i finansieringsplanen för det berörda Phare–programmet. Även om det är den gemensamma övervakningskommitténs och de sektoriella övervakningskommittéernas skyldighet att övervaka medfinansieringen är det oklart huruvida mottagarna har uppfyllt kraven för parallell medfinansiering innan de nationella utanordnarna har lämnat in de slutliga utgiftsredogörelserna och de avslutande revisionerna har utförts.

| 8.7 | Medfinansieringen övervakas under genomförandet. I en decentraliserad miljö kan dock absolut överensstämmelse med många av kraven, inte bara för medfinansiering, bekräftas först när avslutsrevisioner genomförs. |
| --- | --- |

8.7

Medfinansieringen övervakas under genomförandet. I en decentraliserad miljö kan dock absolut överensstämmelse med många av kraven, inte bara för medfinansiering, bekräftas först när avslutsrevisioner genomförs.

| 8.8 | Till skillnad från strukturfonderna har kommissionen inte fastställt några tydliga regler för hur man definierar stödberättigande för parallell medfinansiering från Phare. Detta har ibland lett till situationer där den nationella medfinansieringen har utgjorts av utgifter som uppkom innan finansieringsplanen hade undertecknats och till att den nationella medfinansieringen har givits så sent att de berörda projekten har blivit försenade. |
| --- | --- |

8.8

Till skillnad från strukturfonderna har kommissionen inte fastställt några tydliga regler för hur man definierar stödberättigande för parallell medfinansiering från Phare. Detta har ibland lett till situationer där den nationella medfinansieringen har utgjorts av utgifter som uppkom innan finansieringsplanen hade undertecknats och till att den nationella medfinansieringen har givits så sent att de berörda projekten har blivit försenade.

| 8.8 | Möjligheten till parallell medfinansiering från Phare gav kandidatländerna större flexibilitet än strukturfonderna beträffande stödberättigande för att uppfylla skyldigheterna avseende medfinansiering. Detta var vid en tidpunkt då den finansiella kostnaden för att förbereda anslutningen var en betydande börda för dessa övergångsekonomier. Kommissionen anser att de situationer som avses var exceptionella och inte inbyggda i systemet. Enligt handboken för programplanering för Phare blev gemensam medfinansiering dessutom obligatorisk från 2002, förutom i väl motiverade fall. Reglerna för stödberättigande för gemensam medfinansiering är desamma som för Phare. |
| --- | --- |

8.8

Möjligheten till parallell medfinansiering från Phare gav kandidatländerna större flexibilitet än strukturfonderna beträffande stödberättigande för att uppfylla skyldigheterna avseende medfinansiering. Detta var vid en tidpunkt då den finansiella kostnaden för att förbereda anslutningen var en betydande börda för dessa övergångsekonomier. Kommissionen anser att de situationer som avses var exceptionella och inte inbyggda i systemet. Enligt handboken för programplanering för Phare blev gemensam medfinansiering dessutom obligatorisk från 2002, förutom i väl motiverade fall. Reglerna för stödberättigande för gemensam medfinansiering är desamma som för Phare.

Ispa

System i kandidatländerna

| 8.9 | I Ispa–förordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) föreskrivs att kandidatländerna senast den 1 januari 2002 skall ha infört ett lämpligt system för förvaltning och kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Under 2003 genomfördes Ispa genom ett system med hjälp av vilket upphandlingsdokument kontrolleras på förhand (förhandsgodkännande) av kommissionens delegationer i länderna. När det gäller Phare (se punkt 8.4) kunde kommissionen slopa detta krav när EDIS hade införts. När minimikriterierna enligt EDIS hade uppfyllts kunde man garantera att förvaltnings– och kontrollsystemen följde kraven i Ispa-förordningen. |
| --- | --- |

8.9

I Ispa–förordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) föreskrivs att kandidatländerna senast den 1 januari 2002 skall ha infört ett lämpligt system för förvaltning och kontroll (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Under 2003 genomfördes Ispa genom ett system med hjälp av vilket upphandlingsdokument kontrolleras på förhand (förhandsgodkännande) av kommissionens delegationer i länderna. När det gäller Phare (se punkt 8.4) kunde kommissionen slopa detta krav när EDIS hade införts. När minimikriterierna enligt EDIS hade uppfyllts kunde man garantera att förvaltnings– och kontrollsystemen följde kraven i Ispa-förordningen.

| 8.9 | Ett EDIS-godkännande skulle ha säkerställt förenlighet med kraven på förvaltnings– och kontrollsystem för Ispa. Det var dock inte det enda sättet att uppfylla detta krav. Det var och, till skillnad från vad som var fallet med Phare (se kommissionens svar på punkt 8.4), förblev frivilligt. Med stöd från kommissionen förbättrade kandidatländerna sina system för Ispa mer och mer under perioden för genomförandet, oberoende av EDIS. Samtidigt minskade delegationernas förhandsgodkännande av dokument för upphandling risken för EU-medlen. |
| --- | --- |

8.9

Ett EDIS-godkännande skulle ha säkerställt förenlighet med kraven på förvaltnings– och kontrollsystem för Ispa. Det var dock inte det enda sättet att uppfylla detta krav. Det var och, till skillnad från vad som var fallet med Phare (se kommissionens svar på punkt 8.4), förblev frivilligt. Med stöd från kommissionen förbättrade kandidatländerna sina system för Ispa mer och mer under perioden för genomförandet, oberoende av EDIS. Samtidigt minskade delegationernas förhandsgodkännande av dokument för upphandling risken för EU-medlen.

| 8.10 | Även om det är kandidatländernas ansvar att inrätta system som uppfyller Ispa-kraven vidtog inte kommissionen tillräckliga åtgärder för att se till att kandidatländerna respekterade dessa krav inom de fastställda tidsfristerna. Den 31 december 2003, två år efter att tidsfristen hade gått ut, hade inte något land uppfyllt minimikraven för systemet vid alla de nationella myndigheter och organ som var inblandade i förvaltningen av Ispa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). För att minska den risk som uppstod i samband med att delegationernas förhandskontroll togs bort vid anslutningen skulle man ha sett till att det inrättades tillförlitliga system för intern kontroll eftersom dessa system skall användas vid förvaltningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

8.10

Även om det är kandidatländernas ansvar att inrätta system som uppfyller Ispa-kraven vidtog inte kommissionen tillräckliga åtgärder för att se till att kandidatländerna respekterade dessa krav inom de fastställda tidsfristerna. Den 31 december 2003, två år efter att tidsfristen hade gått ut, hade inte något land uppfyllt minimikraven för systemet vid alla de nationella myndigheter och organ som var inblandade i förvaltningen av Ispa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). För att minska den risk som uppstod i samband med att delegationernas förhandskontroll togs bort vid anslutningen skulle man ha sett till att det inrättades tillförlitliga system för intern kontroll eftersom dessa system skall användas vid förvaltningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.

| 8.10 | Utöver att fastställa kraven i den finansieringsöverenskommelse som bifogades varje beslut om beviljande av stöd tillhandahöll kommissionen omfattande stöd och vägledning och granskade systemen från 2001 och framåt samtidigt som man såg till att eventuella brister rättades till. Före anslutningen fick ett antal genomförandeorgan i flera anslutningsländer EDIS-godkännande och granskningsarbetet bekräftade att många av organen uppfyllde kraven. |
| --- | --- |

8.10

Utöver att fastställa kraven i den finansieringsöverenskommelse som bifogades varje beslut om beviljande av stöd tillhandahöll kommissionen omfattande stöd och vägledning och granskade systemen från 2001 och framåt samtidigt som man såg till att eventuella brister rättades till. Före anslutningen fick ett antal genomförandeorgan i flera anslutningsländer EDIS-godkännande och granskningsarbetet bekräftade att många av organen uppfyllde kraven.

Under tiden omedelbart före anslutningen kontrollerade kommissionen upprättandet av system för förvaltning av struktur och sammanhållningsfonderna. Erfarenheterna från Ispa och de andra instrumenten inför anslutningen utgjorde därvidlag en god grund. Det hänvisas till kapitel 21 i uppföljningsrapporten (KOM(2003) 433) och de detaljerade avsnitten om förvaltnings- och kontrollsystem i de nya medlemsstaternas strukturfondsprogram, vilka var föremål för omfattande förhandlingar under 2003 och godkändes just efter anslutningen. Kommissionen fortsätter med sitt arbete för att säkerställa att lämpliga system finns på plats i syfte att minska den risk som revisionsrätten hänvisar till. De framsteg som gjorts när det gäller EDIS-godkännande beaktas i denna process.

| 8.11 | Trots det som sägs ovan gjorde länderna stora ansträngningar för att skapa förvaltningsstrukturer där det tidigare inte fanns några samtidigt som de försökte introducera nödvändiga system för intern kontroll för att förvaltningen av Ispa-medel skulle bli ändamålsenlig och medge insyn. Vid revisionsrättens granskning i början av 2004 hade dock några av dessa strukturer inte inrättats förrän helt nyligen. Även om de verkar vara väl utformade är det för tidigt att avgöra om de fungerar ordentligt. |
| --- | --- |

8.11

Trots det som sägs ovan gjorde länderna stora ansträngningar för att skapa förvaltningsstrukturer där det tidigare inte fanns några samtidigt som de försökte introducera nödvändiga system för intern kontroll för att förvaltningen av Ispa-medel skulle bli ändamålsenlig och medge insyn. Vid revisionsrättens granskning i början av 2004 hade dock några av dessa strukturer inte inrättats förrän helt nyligen. Även om de verkar vara väl utformade är det för tidigt att avgöra om de fungerar ordentligt.

| 8.11 | Kommissionen har granskat hur systemen för förvaltning av projekt inom ramen för Ispa/Sammanhållningsfonden fungerar. Man planerar att börja göra samma sak beträffande strukturfonderna under 2005 efter att först ha undersökt i vilken utsträckning de nya systemen är förenliga med kraven i förordningarna. Kommissionen kontrollerar också det granskningsarbete som de nya medlemsstaterna gör själva. |
| --- | --- |

8.11

Kommissionen har granskat hur systemen för förvaltning av projekt inom ramen för Ispa/Sammanhållningsfonden fungerar. Man planerar att börja göra samma sak beträffande strukturfonderna under 2005 efter att först ha undersökt i vilken utsträckning de nya systemen är förenliga med kraven i förordningarna. Kommissionen kontrollerar också det granskningsarbete som de nya medlemsstaterna gör själva.

| 8.12 | Ett vanligt bekymmer för flertalet av de organ som besöktes var att de hade svårt att locka till sig och behålla kvalificerad personal. Ofta rekryterades personal som inte hade den särskilda erfarenhet som krävs. Både kommissionen och kandidatländerna är överens om att det behövs ett fortlöpande program för personalutveckling och personalutbildning. Dessutom är nationella strukturer ofta starkt beroende av att lägga ut arbete på utländska experter när det gäller förberedelse och förvaltning av projekt. Det har ännu inte införts några handlingsplaner för att ytterligare utveckla de nationella strukturerna för att detta beroende så småningom skall minimeras. |
| --- | --- |

8.12

Ett vanligt bekymmer för flertalet av de organ som besöktes var att de hade svårt att locka till sig och behålla kvalificerad personal. Ofta rekryterades personal som inte hade den särskilda erfarenhet som krävs. Både kommissionen och kandidatländerna är överens om att det behövs ett fortlöpande program för personalutveckling och personalutbildning. Dessutom är nationella strukturer ofta starkt beroende av att lägga ut arbete på utländska experter när det gäller förberedelse och förvaltning av projekt. Det har ännu inte införts några handlingsplaner för att ytterligare utveckla de nationella strukturerna för att detta beroende så småningom skall minimeras.

| 8.12 | Inför anslutningen betonade kommissionen bl.a. vikten av full personalstyrka och lämplig utbildning. Under granskningen av de nya medlemsstaternas system ser kommissionen noggrant på planerna på dessa områden. I många av de nya medlemsstaterna förvärras problemet med att locka till sig och behålla kvalificerad personal av skillnaderna i lönenivåer mellan den offentliga och den privata sektorn. För Ispa-projekt fanns ofta inget annat alternativ än att lägga ut en viss del av arbetet på konsulter på grund av bristande erfarenhet hos de nationella förvaltningarna. Genomförandet av Ispa innebar i sig värdefull inlärning genom praktisk erfarenhet eftersom föranslutningsinstrumentet i hög grad är utformat med utgångspunkt i Sammanhållningsfonden. Medel för tekniskt bistånd från Ispa användes också i stor utsträckning för stöd till utbildning och kunskapsöverföring. |
| --- | --- |

8.12

Inför anslutningen betonade kommissionen bl.a. vikten av full personalstyrka och lämplig utbildning. Under granskningen av de nya medlemsstaternas system ser kommissionen noggrant på planerna på dessa områden. I många av de nya medlemsstaterna förvärras problemet med att locka till sig och behålla kvalificerad personal av skillnaderna i lönenivåer mellan den offentliga och den privata sektorn. För Ispa-projekt fanns ofta inget annat alternativ än att lägga ut en viss del av arbetet på konsulter på grund av bristande erfarenhet hos de nationella förvaltningarna. Genomförandet av Ispa innebar i sig värdefull inlärning genom praktisk erfarenhet eftersom föranslutningsinstrumentet i hög grad är utformat med utgångspunkt i Sammanhållningsfonden. Medel för tekniskt bistånd från Ispa användes också i stor utsträckning för stöd till utbildning och kunskapsöverföring.

Förhandskontroll som utförs av kommissionens delegationer

| 8.13 | Kommissionens delegationer, som är skyldiga att utföra förhandskontroller, medverkade aktivt i alla stadier av upphandlingen och tilldelningen av kontrakt. Det stora antalet anomalier som upptäckts av kommissionens delegationer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) visar att delegationens förhandsgodkännande så här långt har varit en oumbärlig del av kontrollen under upphandlingsprocessen. |
| --- | --- |

8.13

Kommissionens delegationer, som är skyldiga att utföra förhandskontroller, medverkade aktivt i alla stadier av upphandlingen och tilldelningen av kontrakt. Det stora antalet anomalier som upptäckts av kommissionens delegationer (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) visar att delegationens förhandsgodkännande så här långt har varit en oumbärlig del av kontrollen under upphandlingsprocessen.

| 8.14 | Rent allmänt dokumenterade kommissionens delegationer sitt arbete på ett bättre sätt under 2003. De införde kontrollistor och i de flesta fall sparades de anteckningar som tydligt beskrev alla frågor som dykt upp under förhandskontrollen i de handlingar som granskades. Dessutom visade det sig att delegationerna har en hög arbetsbelastning och arbetar under stark tidspress. Revisionsrätten konstaterade dock följande: |
| --- | --- |

8.14

Rent allmänt dokumenterade kommissionens delegationer sitt arbete på ett bättre sätt under 2003. De införde kontrollistor och i de flesta fall sparades de anteckningar som tydligt beskrev alla frågor som dykt upp under förhandskontrollen i de handlingar som granskades. Dessutom visade det sig att delegationerna har en hög arbetsbelastning och arbetar under stark tidspress. Revisionsrätten konstaterade dock följande:

| 8.14 | |
| --- | --- |

8.14

| a) | I vissa fall saknades dokumentation om det arbete som utförts, de frågor som dykt upp och om hur dessa frågor hade lösts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). |
| --- | --- |

a)

I vissa fall saknades dokumentation om det arbete som utförts, de frågor som dykt upp och om hur dessa frågor hade lösts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31).

| a) | Till följd av revisionsrättens granskningar har delegationerna infört hårdare krav på registrering av det arbete som utförts och av hur frågor hanterats. |
| --- | --- |

a)

Till följd av revisionsrättens granskningar har delegationerna infört hårdare krav på registrering av det arbete som utförts och av hur frågor hanterats.

| b) | Ofta tog det för lång tid att ge förhandsgodkännande. Den främsta orsaken till förseningarna var att den dokumentation som lämnades in under upphandlingsförfarandet var av bristfällig kvalitet. I några fall berodde det dock på att delegationernas resurser var begränsade. |
| --- | --- |

b)

Ofta tog det för lång tid att ge förhandsgodkännande. Den främsta orsaken till förseningarna var att den dokumentation som lämnades in under upphandlingsförfarandet var av bristfällig kvalitet. I några fall berodde det dock på att delegationernas resurser var begränsade.

| c) | En delegation godkände utvärderingsrapporterna om två olika anbud ungefär samtidigt trots att utvärderingskommittén i ett fall avslog ett anbud på grund av kontraktsförvaltarens nationalitet och i ett annat godkände samma kontraktsförvaltare. |
| --- | --- |

c)

En delegation godkände utvärderingsrapporterna om två olika anbud ungefär samtidigt trots att utvärderingskommittén i ett fall avslog ett anbud på grund av kontraktsförvaltarens nationalitet och i ett annat godkände samma kontraktsförvaltare.

| c) | Det godkännande av de två rapporterna som ursprungligen gjordes av kommissionens delegation påverkade inte resultatet av anbudsförfarandet. Liksom i det första fallet beordrade delegationen en ny utvärdering som genomfördes av en ny utvärderingskommitté, och en ny firma valdes. |
| --- | --- |

c)

Det godkännande av de två rapporterna som ursprungligen gjordes av kommissionens delegation påverkade inte resultatet av anbudsförfarandet. Liksom i det första fallet beordrade delegationen en ny utvärdering som genomfördes av en ny utvärderingskommitté, och en ny firma valdes.

Sapard

| 8.15 | I Sapardländerna ersätter godkända utbetalningsställen de utgifter som uppkommit hos stödmottagarna. Utbetalningsställena tar emot dessa medel via en central likviditetsfond (nationella fonden). |
| --- | --- |

8.15

I Sapardländerna ersätter godkända utbetalningsställen de utgifter som uppkommit hos stödmottagarna. Utbetalningsställena tar emot dessa medel via en central likviditetsfond (nationella fonden).

| 8.16 | I enlighet med de internationella avtal (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) som ingåtts mellan kommissionen och Sapardländerna skall varje land till kommissionen varje år lämna ett intyg om räkenskaperna och en granskningsrapport som utarbetats av ett attesterande organ. Efter att ha gått igenom sju tillgängliga rapporter utfärdade av attesterande organ och diskuterat med deras företrädare i de fyra Sapardländer som besöktes konstaterar revisionsrätten att dessa granskningar ger kommissionen rimlig säkerhet om att utgifterna är lagliga och korrekta. Men revisionsrätten kunde inte gå igenom de tre återstående rapporterna eftersom kommissionen inte hade fått dem innan tidsfristen löpte ut (den 30 april 2004). |
| --- | --- |

8.16

I enlighet med de internationella avtal (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) som ingåtts mellan kommissionen och Sapardländerna skall varje land till kommissionen varje år lämna ett intyg om räkenskaperna och en granskningsrapport som utarbetats av ett attesterande organ. Efter att ha gått igenom sju tillgängliga rapporter utfärdade av attesterande organ och diskuterat med deras företrädare i de fyra Sapardländer som besöktes konstaterar revisionsrätten att dessa granskningar ger kommissionen rimlig säkerhet om att utgifterna är lagliga och korrekta. Men revisionsrätten kunde inte gå igenom de tre återstående rapporterna eftersom kommissionen inte hade fått dem innan tidsfristen löpte ut (den 30 april 2004).

| 8.16 | Sedan revisionsrättens granskning har de tre återstående revisionsintygen och rapporterna mottagits och gåtts igenom av kommissionen. |
| --- | --- |

8.16

Sedan revisionsrättens granskning har de tre återstående revisionsintygen och rapporterna mottagits och gåtts igenom av kommissionen.

| 8.17 | Revisionsrätten gick också igenom beskrivningar av de förfaranden och kontrollistor som används av Sapards utbetalningsställen och kontrollerade ett antal handlingar för att testa om systemen i kandidatländerna fungerade som dokumenterat. Trots de fel som revisionsrätten upptäckte (se punkt 8.33) innehöll Sapardsystemen nyckelbegrepp, förfarandena var väl dokumenterade och systemen fungerade i allmänhet så som de beskrevs på papperet. |
| --- | --- |

8.17

Revisionsrätten gick också igenom beskrivningar av de förfaranden och kontrollistor som används av Sapards utbetalningsställen och kontrollerade ett antal handlingar för att testa om systemen i kandidatländerna fungerade som dokumenterat. Trots de fel som revisionsrätten upptäckte (se punkt 8.33) innehöll Sapardsystemen nyckelbegrepp, förfarandena var väl dokumenterade och systemen fungerade i allmänhet så som de beskrevs på papperet.

Granskningar utförda av kommissionen eller på kommissionens uppdrag

Phare

Kommissionens systemgranskningar

| 8.18 | Det decentraliserade förvaltningssystemet inrättades i kandidatländerna utan att det gjordes några systemgranskningar vid den tiden. För att åtgärda detta lanserade generaldirektoratet för utvidgning ett program för att bedöma systemen. Det var endast ett begränsat antalet granskningar som genomfördes innan medlen helt inriktades på att slutföra EDIS-processen. Detta innebar att systemgranskningarna inte kunde bidra till kommissionens säkerhet om att det decentraliserade förvaltningssystemets transaktioner inte innehöll väsentliga fel i fråga om realitet, laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

8.18

Det decentraliserade förvaltningssystemet inrättades i kandidatländerna utan att det gjordes några systemgranskningar vid den tiden. För att åtgärda detta lanserade generaldirektoratet för utvidgning ett program för att bedöma systemen. Det var endast ett begränsat antalet granskningar som genomfördes innan medlen helt inriktades på att slutföra EDIS-processen. Detta innebar att systemgranskningarna inte kunde bidra till kommissionens säkerhet om att det decentraliserade förvaltningssystemets transaktioner inte innehöll väsentliga fel i fråga om realitet, laglighet och korrekthet.

| 8.18 | Det decentraliserade förvaltningssystemet infördes utan några systemgranskningar eftersom den gamla budgetförordningen inte innehöll några juridiska krav på det. På grund av egenskaperna hos EDIS-processen kunde bara ett begränsat antal systemgranskningar göras före 2002. Detta förklarades i detalj i de reservationer från generaldirektoratet för utvidgning som ingick i Generaldirektoratets årliga förklaringar för 2002 och 2003. I enlighet med den nya budgetförordningen genomförde kommissionen systemgranskningar före decentraliseringen i Turkiet och kommer att använda samma metod i alla nya mottagarländer. |
| --- | --- |

8.18

Det decentraliserade förvaltningssystemet infördes utan några systemgranskningar eftersom den gamla budgetförordningen inte innehöll några juridiska krav på det. På grund av egenskaperna hos EDIS-processen kunde bara ett begränsat antal systemgranskningar göras före 2002. Detta förklarades i detalj i de reservationer från generaldirektoratet för utvidgning som ingick i Generaldirektoratets årliga förklaringar för 2002 och 2003. I enlighet med den nya budgetförordningen genomförde kommissionen systemgranskningar före decentraliseringen i Turkiet och kommer att använda samma metod i alla nya mottagarländer.

Avslutande revisioner

| 8.19 | Under 2001 antog generaldirektoratet för utvidgning en strategi för att anlita externa revisionsföretag som skulle genomföra avslutande revisioner på ett riskbaserat urval som omfattade omkring 60 % av värdet av Phare-programmen fram till och med programåret 1999. |
| --- | --- |

8.19

Under 2001 antog generaldirektoratet för utvidgning en strategi för att anlita externa revisionsföretag som skulle genomföra avslutande revisioner på ett riskbaserat urval som omfattade omkring 60 % av värdet av Phare-programmen fram till och med programåret 1999.

| 8.20 | Till och med april 2004 genomfördes 86 avslutande revisioner som omfattade program för totalt 971 miljoner euro på initiativ av de centrala avdelningarna. Ytterligare 56 revisioner inleddes på delegationernas initiativ. De totalt 142 avsutande revisionerna omfattar cirka 42 % av Phare–programmens totala värde fram till och med programåret 1999. Till och med april 2004 hade 63 rapporter om avslutande revisioner (exklusive de revisioner som hade inletts av delegationer och tidigare avdelningar) som omfattade program för totalt 761 miljoner euro godkänts av generaldirektoratet för utvidgning. Till och med mars 2004 hade kommissionen utfärdat återbetalningskrav på 1,9 miljoner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). |
| --- | --- |

8.20

Till och med april 2004 genomfördes 86 avslutande revisioner som omfattade program för totalt 971 miljoner euro på initiativ av de centrala avdelningarna. Ytterligare 56 revisioner inleddes på delegationernas initiativ. De totalt 142 avsutande revisionerna omfattar cirka 42 % av Phare–programmens totala värde fram till och med programåret 1999. Till och med april 2004 hade 63 rapporter om avslutande revisioner (exklusive de revisioner som hade inletts av delegationer och tidigare avdelningar) som omfattade program för totalt 761 miljoner euro godkänts av generaldirektoratet för utvidgning. Till och med mars 2004 hade kommissionen utfärdat återbetalningskrav på 1,9 miljoner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31).

| 8.21 | På grundval av den utförliga genomgången av nio slumpmässigt utvalda granskningsrapporter och ytterligare information som fanns tillgänglig på kommissionen har revisionsrätten dragit följande slutsatser: |
| --- | --- |

8.21

På grundval av den utförliga genomgången av nio slumpmässigt utvalda granskningsrapporter och ytterligare information som fanns tillgänglig på kommissionen har revisionsrätten dragit följande slutsatser:

| a) | Fyra av rapporterna om de avslutande revisionerna som granskats lämnades inte i tid. Detta berodde på att det var svårt att få information från stödmottagarna och på att generaldirektoratet för utvidgning saknade resurser. |
| --- | --- |

a)

Fyra av rapporterna om de avslutande revisionerna som granskats lämnades inte i tid. Detta berodde på att det var svårt att få information från stödmottagarna och på att generaldirektoratet för utvidgning saknade resurser.

| b) | De avslutande revisionerna var i regel av god kvalitet och vid dem gjordes ett antal iakttagelser av finansiell karaktär, till exempel betalningar inklusive mervärdesskatt, betalningar som gjorts efter att utbetalningstiden hade gått ut och brister i förfarandena för tilldelning av kontrakt. I vissa fall hittade man inte originalen till verifikationerna. Dessa iakttagelser av finansiell karaktär har dock inte alla lett till att fordringar har kunnat återvinnas. |
| --- | --- |

b)

De avslutande revisionerna var i regel av god kvalitet och vid dem gjordes ett antal iakttagelser av finansiell karaktär, till exempel betalningar inklusive mervärdesskatt, betalningar som gjorts efter att utbetalningstiden hade gått ut och brister i förfarandena för tilldelning av kontrakt. I vissa fall hittade man inte originalen till verifikationerna. Dessa iakttagelser av finansiell karaktär har dock inte alla lett till att fordringar har kunnat återvinnas.

Granskningar utförda av nationella fonder i kandidatländerna

| 8.22 | I enlighet med samförståndsavtalet mellan kommissionen och den nationella fonden i varje kandidatland är de nationella fonderna skyldiga att varje år rapportera om planerade granskningar och sammanfatta sina granskningsresultat. Kommissionen har dock inte använt sammanfattningarna av resultaten för att uppnå säkerhet om Phare–transaktionerna är lagliga och korrekta för år 2003. |
| --- | --- |

8.22

I enlighet med samförståndsavtalet mellan kommissionen och den nationella fonden i varje kandidatland är de nationella fonderna skyldiga att varje år rapportera om planerade granskningar och sammanfatta sina granskningsresultat. Kommissionen har dock inte använt sammanfattningarna av resultaten för att uppnå säkerhet om Phare–transaktionerna är lagliga och korrekta för år 2003.

| 8.22 | Kommissionen har inte använt sammanfattningarna av resultaten i syfte att uppnå säkerhet på grund av dessa rapporters begränsade omfattning. |
| --- | --- |

8.22

Kommissionen har inte använt sammanfattningarna av resultaten i syfte att uppnå säkerhet på grund av dessa rapporters begränsade omfattning.

Ispa

Kommissionens systemgranskningar

| 8.23 | Generaldirektoratet för regionalpolitik utförde granskningar i samtliga Ispa–kandidatländer under 2003 och i början av 2004. De främsta målen med granskningarna var att bedöma i vilken utsträckning kandidatländerna hade inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som motsvarade kraven i bestämmelserna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) och att följa upp och övervaka de framsteg som gjorts i fråga om EDIS. |
| --- | --- |

8.23

Generaldirektoratet för regionalpolitik utförde granskningar i samtliga Ispa–kandidatländer under 2003 och i början av 2004. De främsta målen med granskningarna var att bedöma i vilken utsträckning kandidatländerna hade inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som motsvarade kraven i bestämmelserna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) och att följa upp och övervaka de framsteg som gjorts i fråga om EDIS.

| 8.24 | Målet med revisionsrättens granskning var att undersöka i vilken utsträckning generaldirektoratet för regionalpolitik hade utfört sitt arbete på ett ändamålsenligt sätt. Arbetet omfattade främst en uppföljning av de resultat som rapporterades i kapitel 8 (Ispa–delen) i årsrapporten för 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). |
| --- | --- |

8.24

Målet med revisionsrättens granskning var att undersöka i vilken utsträckning generaldirektoratet för regionalpolitik hade utfört sitt arbete på ett ändamålsenligt sätt. Arbetet omfattade främst en uppföljning av de resultat som rapporterades i kapitel 8 (Ispa–delen) i årsrapporten för 2003 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31).

| 8.25 | Det har skett en märkbar förbättring av planeringsdokumentet för granskningen och av de kontrollistor som använts jämfört med förra året. De kontrollistor som använts för EDIS behöver dock utvecklas så att systemet för intern kontroll kan hanteras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

8.25

Det har skett en märkbar förbättring av planeringsdokumentet för granskningen och av de kontrollistor som använts jämfört med förra året. De kontrollistor som använts för EDIS behöver dock utvecklas så att systemet för intern kontroll kan hanteras på ett bättre sätt.

| 8.25 | Kontrollistorna för EDIS utvecklades under en tid då systemen i många av kandidatländerna inte hade använts mer än en kort tid. De interna kontrollsystemen testades bara i begränsad utsträckning vilket berodde på att systemen på flera områden inte hade använts tillräckligt länge för att några slutsatser skulle kunna dras. Kommissionen har för avsikt att se över kontrollistorna på den här punkten under 2004. |
| --- | --- |

8.25

Kontrollistorna för EDIS utvecklades under en tid då systemen i många av kandidatländerna inte hade använts mer än en kort tid. De interna kontrollsystemen testades bara i begränsad utsträckning vilket berodde på att systemen på flera områden inte hade använts tillräckligt länge för att några slutsatser skulle kunna dras. Kommissionen har för avsikt att se över kontrollistorna på den här punkten under 2004.

| 8.26 | Trots att det har skett förbättringar jämfört med förra året dokumenterades i några fall inte det utförda granskningsarbetet på ett lämpligt sätt och vid en av de tre granskningar som undersöktes hade de tillämpliga kontrollistorna endast delvis fyllts i. Därför gick det inte att avgöra om: |
| --- | --- |

8.26

Trots att det har skett förbättringar jämfört med förra året dokumenterades i några fall inte det utförda granskningsarbetet på ett lämpligt sätt och vid en av de tre granskningar som undersöktes hade de tillämpliga kontrollistorna endast delvis fyllts i. Därför gick det inte att avgöra om:

| i) | granskningsarbetet var grundligt och fullständigt och |
| --- | --- |

i)

granskningsarbetet var grundligt och fullständigt och

| ii) | alla viktiga resultat fanns med i granskningsrapporten. |
| --- | --- |

ii)

alla viktiga resultat fanns med i granskningsrapporten.

| 8.26 | Kommissionen håller med om att det finns utrymme för förbättring när det gäller hänvisningarna mellan synpunkterna i granskningsrapporten och den granskning som gjorts. Kommissionen vidtar åtgärder för att standardisera granskningsmetoderna på budgetområden med delad förvaltning. I det fall som revisionsrätten särskilt hänvisar till beskriver granskningsrapporten det arbete som genomförts och skälen bakom kommissionens resultat, trots de ofullständiga kontrollistorna. Den var därför en god grund för revisionsuttalandet. |
| --- | --- |

8.26

Kommissionen håller med om att det finns utrymme för förbättring när det gäller hänvisningarna mellan synpunkterna i granskningsrapporten och den granskning som gjorts. Kommissionen vidtar åtgärder för att standardisera granskningsmetoderna på budgetområden med delad förvaltning. I det fall som revisionsrätten särskilt hänvisar till beskriver granskningsrapporten det arbete som genomförts och skälen bakom kommissionens resultat, trots de ofullständiga kontrollistorna. Den var därför en god grund för revisionsuttalandet.

Sapard

Kommissionens kontroller

| 8.27 | Kommissionen företar granskningar vid tre stadier: systemgranskningar före betalningar, verifieringar av intern kontroll för att kontrollera att systemen fungerar som planerat och kontroller vid avslutandet av räkenskaperna vid budgetårets slut. I allmänhet gav dessa granskningar rimlig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

8.27

Kommissionen företar granskningar vid tre stadier: systemgranskningar före betalningar, verifieringar av intern kontroll för att kontrollera att systemen fungerar som planerat och kontroller vid avslutandet av räkenskaperna vid budgetårets slut. I allmänhet gav dessa granskningar rimlig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet.

| 8.28 | Revisionsrätten hittade dock brister i de kontroller vid avslutandet av räkenskaperna som gjordes under 2003. I tre av de åtta länder där kommissionen gjorde kontroller vid avslutandet av räkenskaperna undersöktes och godkändes inte nyckeldokument och i fyra andra länder dokumenterades inte de verifierande underlagen ordentligt. |
| --- | --- |

8.28

Revisionsrätten hittade dock brister i de kontroller vid avslutandet av räkenskaperna som gjordes under 2003. I tre av de åtta länder där kommissionen gjorde kontroller vid avslutandet av räkenskaperna undersöktes och godkändes inte nyckeldokument och i fyra andra länder dokumenterades inte de verifierande underlagen ordentligt.

| 8.28 | Kommissionen har sett till att viktiga dokument granskas, men medger att underlagen för gjorda kontroller och för undersökning/övervakning skulle kunna förbättras. |
| --- | --- |

8.28

Kommissionen har sett till att viktiga dokument granskas, men medger att underlagen för gjorda kontroller och för undersökning/övervakning skulle kunna förbättras.

| 8.29 | Kontrollerna vid avslutandet av räkenskaperna utgör grunden för kommissionens beslut att godkänna Sapardorganens räkenskaper och Sapards bankkonton i euro. Kommissionen kunde inte hålla den fastställda tidsfristen och beslutet fattades en månad för sent, den 31 oktober 2003. Genom beslutet godkändes även banksaldot i Rumänien där kommissionen inte hade gjort någon granskning. Kontroller borde ha utförts för att bekräfta banksaldot på 37,6 miljoner euro och den ränta som uppburits. |
| --- | --- |

8.29

Kontrollerna vid avslutandet av räkenskaperna utgör grunden för kommissionens beslut att godkänna Sapardorganens räkenskaper och Sapards bankkonton i euro. Kommissionen kunde inte hålla den fastställda tidsfristen och beslutet fattades en månad för sent, den 31 oktober 2003. Genom beslutet godkändes även banksaldot i Rumänien där kommissionen inte hade gjort någon granskning. Kontroller borde ha utförts för att bekräfta banksaldot på 37,6 miljoner euro och den ränta som uppburits.

| 8.29 | Den försening som påtalas av revisionsrätten ger inte upphov till några finansiella konsekvenser. Eftersom det inte fanns några utgifter för Rumänien under 2002 gick kommissionen igenom attesteringsrapporten som skickades in av de nationella myndigheterna (den rumänska revisionsrätten). Den rapporten innehöll ett avsnitt om bekräftelsen av Sapards eurokonto. Kommissionen ansåg detta tillräckligt för att fatta sitt beslut. |
| --- | --- |

8.29

Den försening som påtalas av revisionsrätten ger inte upphov till några finansiella konsekvenser. Eftersom det inte fanns några utgifter för Rumänien under 2002 gick kommissionen igenom attesteringsrapporten som skickades in av de nationella myndigheterna (den rumänska revisionsrätten). Den rapporten innehöll ett avsnitt om bekräftelsen av Sapards eurokonto. Kommissionen ansåg detta tillräckligt för att fatta sitt beslut.

Granskning av transaktioner

Phare–betalningar

| 8.30 | Vid revisionsrättens granskning i kandidatländerna av 39 Phare–betalningar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) som gjorts av verkställande organ (på ett urval av sammanlagt 76 stycken (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31)) upptäcktes sju fel. Felen, som oftast var av formell art, omfattade förtida frigörande av innehållna medel, utbetalning av förskott till ett kontrakt som översteg den tillåtna nivån, problem med att registrera den tid som använts till tjänstekontrakt och två mindre belopp för icke stödberättigande utgifter. Vidare kunde inte revisionsrätten i två fall få fram något som styrkte att den redovisade parallella medfinansieringen motsvarade uppkomna utgifter som uppfyllde kraven i den aktuella finansieringsplanen (se punkt 8.7). |
| --- | --- |

8.30

Vid revisionsrättens granskning i kandidatländerna av 39 Phare–betalningar (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) som gjorts av verkställande organ (på ett urval av sammanlagt 76 stycken (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31)) upptäcktes sju fel. Felen, som oftast var av formell art, omfattade förtida frigörande av innehållna medel, utbetalning av förskott till ett kontrakt som översteg den tillåtna nivån, problem med att registrera den tid som använts till tjänstekontrakt och två mindre belopp för icke stödberättigande utgifter. Vidare kunde inte revisionsrätten i två fall få fram något som styrkte att den redovisade parallella medfinansieringen motsvarade uppkomna utgifter som uppfyllde kraven i den aktuella finansieringsplanen (se punkt 8.7).

| 8.30 | Kommissionen anser att de formella fel som rapporterats i två av de sju fallen (frigörandet av innehållna medel och utbetalningen av förskotten) är en bedömningsfråga. I vilket fall som helst är de fel som upptäckts beträffande icke stödberättigande utgifter så små att de inte kan anses ha någon betydelse. |
| --- | --- |

8.30

Kommissionen anser att de formella fel som rapporterats i två av de sju fallen (frigörandet av innehållna medel och utbetalningen av förskotten) är en bedömningsfråga. I vilket fall som helst är de fel som upptäckts beträffande icke stödberättigande utgifter så små att de inte kan anses ha någon betydelse.

Ispa–betalningar

| 8.31 | Granskningen av ett urval av 17 Ispa-betalningar visade en hög frekvens av fel (14 i 13 betalningar). Sju fall gällde underlåtenhet att följa bestämmelserna för förfarandena för upphandling och tilldelning av kontrakt (två av dem hade kunnat få stor inverkan på resultatet av de upphandlingar det gällde). Tre fall gällde underlåtenhet att följa kravet i bestämmelserna att göra en miljökonsekvensbedömning innan ett projekt godkänns, i två fall beaktades inte på lämpligt sätt projektets möjlighet att generera inkomster när stödsatsen fastställdes, och i två fall redovisades icke stödberättigande utgifter till kommissionen för inköp av maskiner och utrustning. |
| --- | --- |

8.31

Granskningen av ett urval av 17 Ispa-betalningar visade en hög frekvens av fel (14 i 13 betalningar). Sju fall gällde underlåtenhet att följa bestämmelserna för förfarandena för upphandling och tilldelning av kontrakt (två av dem hade kunnat få stor inverkan på resultatet av de upphandlingar det gällde). Tre fall gällde underlåtenhet att följa kravet i bestämmelserna att göra en miljökonsekvensbedömning innan ett projekt godkänns, i två fall beaktades inte på lämpligt sätt projektets möjlighet att generera inkomster när stödsatsen fastställdes, och i två fall redovisades icke stödberättigande utgifter till kommissionen för inköp av maskiner och utrustning.

| 8.31 | Ett antal av de fel som revisionsrätten rapporterat om har inga finansiella konsekvenser och är av formellt slag. |
| --- | --- |

8.31

Ett antal av de fel som revisionsrätten rapporterat om har inga finansiella konsekvenser och är av formellt slag.

Beträffande förfaranden för anbud och slutande av avtal (sju fel) håller kommissionen med om att bestämmelserna måste följas och är angelägen om att använda sig av en öppen utvärdering av anbud och lämplig dokumentation. Fem av de påstådda felen anser den emellertid inte vara av någon större betydelse.

Beträffande miljökonsekvensbedömningar (tre noterade fel) säkerställde kommissionen att förfarandena hade följts helt och hållet innan det faktiska arbetet påbörjades, även om kommissionen i vissa fall tillät att detta krav uppfylldes efter det att ansökan inlämnats (som kommissionen redan framförde i punkt 8.44 i revisionsrättens årsrapport för 2002 är det t.ex. i fall där kontrakt för utformning och anläggning används helt enkelt inte möjligt att göra en fullständig miljökonsekvensbedömning innan projektet inlämnats för godkännande).

Kommissionen anser att nivåerna på det stöd man beslutade om i de fall som revisionsrätten hänvisar till (två fel) var lämpliga med tanke på alla relevanta aspekter, inbegripet den potentiella avkastningen och den gynnade befolkningens ekonomiska möjligheter. Den medger emellertid att det finns utrymme för en standardisering av metoderna för hur nivåerna på medfinansieringen fastställs och arbetar i den riktningen.

Kommissionen medger de två felen beträffande icke stödberättigande utgifter och har vidtagit åtgärder för att rätta till de berörda förklaringarna.

| 8.32 | Dessutom föreskriver reglerna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) att, utom i vederbörligen motiverade fall, det stöd som beviljats för en åtgärd för vilken något mer betydande arbete inte har påbörjats inom två år från datumet för kommissionens undertecknande skall dras in (vilket kan anses orealistiskt, särskilt när det gäller stora infrastrukturprojekt). Kommissionen beslutade att betrakta inledningen av de första upphandlingarna som ett bevis på att betydande arbete hade påbörjats när det gällde infrastrukturprojekt. Enligt revisionsrättens uppfattning ligger denna tolkning inte i linje med syftet bakom Ispa–förordningen. |
| --- | --- |

8.32

Dessutom föreskriver reglerna (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) att, utom i vederbörligen motiverade fall, det stöd som beviljats för en åtgärd för vilken något mer betydande arbete inte har påbörjats inom två år från datumet för kommissionens undertecknande skall dras in (vilket kan anses orealistiskt, särskilt när det gäller stora infrastrukturprojekt). Kommissionen beslutade att betrakta inledningen av de första upphandlingarna som ett bevis på att betydande arbete hade påbörjats när det gällde infrastrukturprojekt. Enligt revisionsrättens uppfattning ligger denna tolkning inte i linje med syftet bakom Ispa–förordningen.

| 8.32 | Som revisionsrätten själv noterar kan det när det gäller stora infrastrukturprojekt med en tidsfrist på två år vara orealistiskt att inleda arbetet efter det att stödet godkänts. Kommissionen anser därför att inledandet av ett upphandlingsförfarande för bygg- och anläggningsarbeten är en tillräcklig garanti för att projekten kommer att genomföras enligt tidsplanen. |
| --- | --- |

8.32

Som revisionsrätten själv noterar kan det när det gäller stora infrastrukturprojekt med en tidsfrist på två år vara orealistiskt att inleda arbetet efter det att stödet godkänts. Kommissionen anser därför att inledandet av ett upphandlingsförfarande för bygg- och anläggningsarbeten är en tillräcklig garanti för att projekten kommer att genomföras enligt tidsplanen.

Sapard–betalningar

| 8.33 | Vid granskningen undersöktes ett urval av 26 betalningar som gjorts under 2003 och som omfattade de viktigaste genomförda åtgärderna vid tiden för granskningen. Ett stort antal fel upptäcktes i 13 betalningar vilka främst förklaras av att personalen i Sapardländerna fortfarande var oerfaren. Felen bestod i att bestämmelserna inte hade följts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) (tio fall), att moms hade finansierats (fyra fall, se nedan) och att kraven för EU:s hälsonormer inte hade uppfyllts (tre fall). |
| --- | --- |

8.33

Vid granskningen undersöktes ett urval av 26 betalningar som gjorts under 2003 och som omfattade de viktigaste genomförda åtgärderna vid tiden för granskningen. Ett stort antal fel upptäcktes i 13 betalningar vilka främst förklaras av att personalen i Sapardländerna fortfarande var oerfaren. Felen bestod i att bestämmelserna inte hade följts (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) (tio fall), att moms hade finansierats (fyra fall, se nedan) och att kraven för EU:s hälsonormer inte hade uppfyllts (tre fall).

| 8.33 | Kommissionen kommer att undersöka effekterna av mervärdesskatten sedan programmet har slutförts. En bedömning kommer att göras i samband med avslutandet av räkenskaperna och lämpliga slutsatser kommer att dras. I nuläget anser kommissionen emellertid inte att den mervärdesskatt som konstaterats inte berättigar till finansiering. |
| --- | --- |

8.33

Kommissionen kommer att undersöka effekterna av mervärdesskatten sedan programmet har slutförts. En bedömning kommer att göras i samband med avslutandet av räkenskaperna och lämpliga slutsatser kommer att dras. I nuläget anser kommissionen emellertid inte att den mervärdesskatt som konstaterats inte berättigar till finansiering.

Kommissionen har gjort granskningar i alla tio Sapardländer. I vissa fall har kommissionen även upptäckt att dokumentationen av kontrollerna behöver förbättras och har utfärdat lämpliga rekommendationer.

Beträffande kravet att uppfylla EU:s hygiennormer har kommissionen också upptäckt vissa problem rörande miniminormer i Sapardländerna. Den har utfärdat rekommendationer för förbättringar av system och kontroller.

När så behövs kommer dessa resultat att följas upp enligt förfarandena för avslutande av räkenskaperna.

| 8.34 | Fyra av de granskade betalningarna gällde åtgärden ”utveckling och förbättring av infrastrukturen på landsbygden” i Polen. Samtliga fyra betalningar inbegrep moms, som enligt revisionsrättens uppfattning inte är en stödberättigande utgift (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Det icke stödberättigande beloppet i urvalet är litet (cirka 11 500 euro), men momsen läggs systematiskt på Sapard i Polen. Det totalbelopp för betalningar till stödmottagare i Polen som kommissionen har fört in i sina räkenskaper för 2003 uppgår till 79,6 miljoner euro, och den moms som ingår i beloppet uppskattas av revisionsrätten till 4,0 miljoner euro, vilket motsvarar 1,5 % av samtliga Sapard–betalningar som kommissionen gjorde under 2003 (inbegripet förskottsbetalningar). I april 2004 informerade Polens nationella utanordnare generaldirektören för jordbruk om att det attesterande organet skulle ge ett negativt utlåtande om 2003 års räkenskaper på grund av en annan fråga som gällde stödberättigande för moms. |
| --- | --- |

8.34

Fyra av de granskade betalningarna gällde åtgärden ”utveckling och förbättring av infrastrukturen på landsbygden” i Polen. Samtliga fyra betalningar inbegrep moms, som enligt revisionsrättens uppfattning inte är en stödberättigande utgift (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). Det icke stödberättigande beloppet i urvalet är litet (cirka 11 500 euro), men momsen läggs systematiskt på Sapard i Polen. Det totalbelopp för betalningar till stödmottagare i Polen som kommissionen har fört in i sina räkenskaper för 2003 uppgår till 79,6 miljoner euro, och den moms som ingår i beloppet uppskattas av revisionsrätten till 4,0 miljoner euro, vilket motsvarar 1,5 % av samtliga Sapard–betalningar som kommissionen gjorde under 2003 (inbegripet förskottsbetalningar). I april 2004 informerade Polens nationella utanordnare generaldirektören för jordbruk om att det attesterande organet skulle ge ett negativt utlåtande om 2003 års räkenskaper på grund av en annan fråga som gällde stödberättigande för moms.

| 8.34 | Beträffande mervärdesskatten tar revisionsrätten upp två olika frågor. Mervärdesskatten är stödberättigande för medfinansiering från EU om den inte kan återbäras på exakt samma sätt som gäller för strukturfondsutgifter. Den enda skillnaden är att den inom ramen för Sapard omfattas av ytterligare ett kriterium, nämligen att den inte bör belasta någon del av programmet oproportionerligt. Det är för tidigt att avgöra huruvida så är fallet. |
| --- | --- |

8.34

Beträffande mervärdesskatten tar revisionsrätten upp två olika frågor. Mervärdesskatten är stödberättigande för medfinansiering från EU om den inte kan återbäras på exakt samma sätt som gäller för strukturfondsutgifter. Den enda skillnaden är att den inom ramen för Sapard omfattas av ytterligare ett kriterium, nämligen att den inte bör belasta någon del av programmet oproportionerligt. Det är för tidigt att avgöra huruvida så är fallet.

Kommissionen kommer att undersöka effekterna av mervärdesskatten sedan programmet har slutförts. En bedömning kommer att göras inom ramen för avslutandet av räkenskaperna och lämpliga slutsatser kommer att dras.

Beträffande frågan från Polens nationella utanordnare tar kommissionen upp denna med de polska myndigheterna.

Årliga verksamhetsrapporter

Generaldirektoratet för utvidgning

| 8.35 | I förklaringen i den årliga verksamhetsrapporten gör generaldirektören för utvidgning, i likhet med 2002, följande reservationer om de kontrollförfaranden som inrättats för att man skall få nödvändiga garantier om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet: |
| --- | --- |

8.35

I förklaringen i den årliga verksamhetsrapporten gör generaldirektören för utvidgning, i likhet med 2002, följande reservationer om de kontrollförfaranden som inrättats för att man skall få nödvändiga garantier om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet:

| a) | det finns en inneboende risk i de decentraliserade systemen, |
| --- | --- |

a)

det finns en inneboende risk i de decentraliserade systemen,

| b) | det finns luckor i granskningarna av system och transaktioner och |
| --- | --- |

b)

det finns luckor i granskningarna av system och transaktioner och

| c) | det råder osäkerhet om betalningskraven som ställts på finansiella mellanhänder. |
| --- | --- |

c)

det råder osäkerhet om betalningskraven som ställts på finansiella mellanhänder.

| 8.36 | Problemen vid medfinansiering tas upp i rapporten i samband med systemen för förvaltning och intern kontroll. Kontrollen av parallell medfinansiering (se även punkt 8.7) är bristfällig och det finns risk för att kandidatländerna inte uppfyller kraven för medfinansiering. Revisionsrätten anser att detta problem tycks vara så pass viktigt att det förtjänar en reservation i förklaringen i den årliga verksamhetsrapporten 2003. |
| --- | --- |

8.36

Problemen vid medfinansiering tas upp i rapporten i samband med systemen för förvaltning och intern kontroll. Kontrollen av parallell medfinansiering (se även punkt 8.7) är bristfällig och det finns risk för att kandidatländerna inte uppfyller kraven för medfinansiering. Revisionsrätten anser att detta problem tycks vara så pass viktigt att det förtjänar en reservation i förklaringen i den årliga verksamhetsrapporten 2003.

| 8.36 | Genomförandeorganen bör förbättra kontrollen av parallell medfinansiering på mottagarnivå, och även om det verkligen finns en risk för att medfinansieringskraven inte uppfylls är risken begränsad för att detta inte upptäcks och åtgärder för att komma till rätta med det inte vidtas. Kommissionen kommer dock att överväga en reservation i ljuset av den vidare utvecklingen. |
| --- | --- |

8.36

Genomförandeorganen bör förbättra kontrollen av parallell medfinansiering på mottagarnivå, och även om det verkligen finns en risk för att medfinansieringskraven inte uppfylls är risken begränsad för att detta inte upptäcks och åtgärder för att komma till rätta med det inte vidtas. Kommissionen kommer dock att överväga en reservation i ljuset av den vidare utvecklingen.

Generaldirektoratet för regionalpolitik

| 8.37 | I generaldirektörens förklaring i den årliga verksamhetsrapporten 2003 för generaldirektoratet för regionalpolitik finns en reservation i fråga om Ispa där han uppger att han inte har fått rimlig säkerhet om att kandidatländerna verkligen använder alla väsentliga delar i systemen för övervakning och kontroll i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1267/1999, med undantag av de organ för vilka kommissionen är på väg att fatta ett beslut om EDIS i tre kandidatländer och för ett annat kandidatland i dess helhet (Slovenien). |
| --- | --- |

8.37

I generaldirektörens förklaring i den årliga verksamhetsrapporten 2003 för generaldirektoratet för regionalpolitik finns en reservation i fråga om Ispa där han uppger att han inte har fått rimlig säkerhet om att kandidatländerna verkligen använder alla väsentliga delar i systemen för övervakning och kontroll i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1267/1999, med undantag av de organ för vilka kommissionen är på väg att fatta ett beslut om EDIS i tre kandidatländer och för ett annat kandidatland i dess helhet (Slovenien).

| 8.38 | Även om de brister som upptäcktes vid kommissionens granskningar omnämns i avdelning 4.1.3 i rapporten hade det varit bättre om rapporten hade innehållit en ingående analys per kandidatland av de delar som behöver slutföras för att bestämmelserna i förordningen skall iakttas. Det hade visat att kommissionen är utsatt för risk på detta område. Dessutom bör det beaktas att även om Slovenien undantogs från den allmänna reservationen om Ispa omfattade inte den granskning som utfördes av generaldirektoratet för regionalpolitik en genomgång av systemen för upphandling och tilldelning av kontrakt. Detta undantag skall därför inte tolkas som att kraven i artikel 9.1 har uppfyllts i sin helhet. |
| --- | --- |

8.38

Även om de brister som upptäcktes vid kommissionens granskningar omnämns i avdelning 4.1.3 i rapporten hade det varit bättre om rapporten hade innehållit en ingående analys per kandidatland av de delar som behöver slutföras för att bestämmelserna i förordningen skall iakttas. Det hade visat att kommissionen är utsatt för risk på detta område. Dessutom bör det beaktas att även om Slovenien undantogs från den allmänna reservationen om Ispa omfattade inte den granskning som utfördes av generaldirektoratet för regionalpolitik en genomgång av systemen för upphandling och tilldelning av kontrakt. Detta undantag skall därför inte tolkas som att kraven i artikel 9.1 har uppfyllts i sin helhet.

| 8.38 | Avsnitt 4.1.3 i GD REGIO:s årliga verksamhetsrapport för 2003 innehåller en sammanfattning av de väsentliga brister som upptäcktes i anslutnings- och kandidatländerna under revisionsarbetet 2003 och motiverar därmed de reservationer som gjorts av generaldirektören. Samma tillvägagångssätt användes för motiveringen av de reservationer som berörda medlemsstater gjorde i samband med deras förvaltning av ERUF och Sammanhållningsfonden. Beträffande Slovenien instämmer kommissionen med revisionsrättens iakttagelse. Omfattningen av GD REGIO:s granskning av dokumenten för upphandling var begränsad på grund av de förhandskontroller som gjorts av kommissionens delegation. |
| --- | --- |

8.38

Avsnitt 4.1.3 i GD REGIO:s årliga verksamhetsrapport för 2003 innehåller en sammanfattning av de väsentliga brister som upptäcktes i anslutnings- och kandidatländerna under revisionsarbetet 2003 och motiverar därmed de reservationer som gjorts av generaldirektören. Samma tillvägagångssätt användes för motiveringen av de reservationer som berörda medlemsstater gjorde i samband med deras förvaltning av ERUF och Sammanhållningsfonden. Beträffande Slovenien instämmer kommissionen med revisionsrättens iakttagelse. Omfattningen av GD REGIO:s granskning av dokumenten för upphandling var begränsad på grund av de förhandskontroller som gjorts av kommissionens delegation.

Generaldirektoratet för jordbruk

| 8.39 | Den årliga verksamhetsrapporten 2003 för generaldirektoratet för jordbruk innehåller inga reservationer beträffande Sapard. Revisionsrätten anser att detta är korrekt eftersom de fel som identifierats ligger under kommissionens väsentlighetströskel. Generaldirektören borde dock ha kommenterat frågan i den årliga verksamhetsrapporten eftersom revisionsrätten rapporterade om problemet med moms i Polen till kommissionen i december 2003, och han hade inga uppgifter om problemets omfattning i de andra Sapardländerna. |
| --- | --- |

8.39

Den årliga verksamhetsrapporten 2003 för generaldirektoratet för jordbruk innehåller inga reservationer beträffande Sapard. Revisionsrätten anser att detta är korrekt eftersom de fel som identifierats ligger under kommissionens väsentlighetströskel. Generaldirektören borde dock ha kommenterat frågan i den årliga verksamhetsrapporten eftersom revisionsrätten rapporterade om problemet med moms i Polen till kommissionen i december 2003, och han hade inga uppgifter om problemets omfattning i de andra Sapardländerna.

| 8.39 | GD AGRI tog inte upp frågan om mervärdesskatt i Polen i den årliga verksamhetsrapporten eftersom man på grundval av de hittillsvarande utgiftsnivåerna inte anser att finansieringen av mervärdesskatt i det landet skulle ha någon oproportionerlig effekt på Sapardprogrammet och således inte skulle vara stödberättigande enligt reglerna i det fleråriga finansieringsavtalet. Kontrollfrågor som inte anses ha någon avsevärd inverkan på förklaringen tas dessutom i allmänhet inte upp i den årliga verksamhetsrapporten av utrymmes- och tydlighetsskäl. |
| --- | --- |

8.39

GD AGRI tog inte upp frågan om mervärdesskatt i Polen i den årliga verksamhetsrapporten eftersom man på grundval av de hittillsvarande utgiftsnivåerna inte anser att finansieringen av mervärdesskatt i det landet skulle ha någon oproportionerlig effekt på Sapardprogrammet och således inte skulle vara stödberättigande enligt reglerna i det fleråriga finansieringsavtalet. Kontrollfrågor som inte anses ha någon avsevärd inverkan på förklaringen tas dessutom i allmänhet inte upp i den årliga verksamhetsrapporten av utrymmes- och tydlighetsskäl.

Slutsatser

| 8.40 | I årsrapporten för 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) drog revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll på området stöd inför anslutningen behövde förbättras. Även om både kommissionen och kandidatländerna har gjort framsteg på vissa områden krävs ytterligare ansträngningar. Det antal fel som upptäcktes under revisionsrättens granskning av transaktioner under 2003 visar att det finns brister i systemen och att systemen för övervakning och kontroll behöver förbättras ytterligare för att risken för felaktiga betalningar skall begränsas. |
| --- | --- |

8.40

I årsrapporten för 2002 (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) drog revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll på området stöd inför anslutningen behövde förbättras. Även om både kommissionen och kandidatländerna har gjort framsteg på vissa områden krävs ytterligare ansträngningar. Det antal fel som upptäcktes under revisionsrättens granskning av transaktioner under 2003 visar att det finns brister i systemen och att systemen för övervakning och kontroll behöver förbättras ytterligare för att risken för felaktiga betalningar skall begränsas.

| 8.40 | Ett antal av de fel som revisionsrätten rapporterat om har inga finansiella konsekvenser och är av formellt slag. |
| --- | --- |

8.40

Ett antal av de fel som revisionsrätten rapporterat om har inga finansiella konsekvenser och är av formellt slag.

Kommissionen är medveten om att förvaltnings- och kontrollsystemen behöver förbättras ytterligare i de nya medlemsstaterna och i anslutningsländerna. Den fortsätter att stödja dessa förbättringar, bl.a. genom sitt eget granskningsarbete.

| 8.41 | När det gäller Phares system för övervakning och kontroll |
| --- | --- |

8.41

När det gäller Phares system för övervakning och kontroll

| — | upptäcktes brister vid kommissionens kontrollgranskningar, vilket innebär att EDIS-godkännandet har försenats, |
| --- | --- |

—

upptäcktes brister vid kommissionens kontrollgranskningar, vilket innebär att EDIS-godkännandet har försenats,

| — | var kontrollen av parallell medfinansiering av kandidatländerna bristfällig, och |
| --- | --- |

—

var kontrollen av parallell medfinansiering av kandidatländerna bristfällig, och

| — | tog godkännandet av den avslutande revisionen för lång tid, förutom luckorna i kommissionens granskningar som tas upp i generaldirektörens förklaring. |
| --- | --- |

—

tog godkännandet av den avslutande revisionen för lång tid, förutom luckorna i kommissionens granskningar som tas upp i generaldirektörens förklaring.

| 8.41 | I slutet av september 2004 hade sex länder godkänts och de övriga har kommit långt i denna process. |
| --- | --- |

8.41

I slutet av september 2004 hade sex länder godkänts och de övriga har kommit långt i denna process.

Slutförandet av granskningsrapporterna kunde skyndas på. Detta beror emellertid delvis på hur stora resurser som tilldelas generaldirektoratet och delvis på den tid det tar för mottagarna att svara på frågor från revisorerna.

| 8.42 | Trots att länderna hade gjort stora ansträngningar för att skapa förvaltningsstrukturer och införa system för intern kontroll uppfyllde inte något land minimikraven för systemet vid alla de nationella myndigheter och organ som deltog i förvaltningen av Ispa. Kommissionen vidtog dessutom inte tillräckliga åtgärder för att se till att bestämmelserna iakttogs av kandidatländerna inom tidsfristerna. Förhandsgodkännandet från kommissionens delegation var en oumbärlig del av kontrollen under upphandlingen, och när det tas bort efter anslutningen kan anbuds- och kontraktsförfaranden bli ett högriskområde. |
| --- | --- |

8.42

Trots att länderna hade gjort stora ansträngningar för att skapa förvaltningsstrukturer och införa system för intern kontroll uppfyllde inte något land minimikraven för systemet vid alla de nationella myndigheter och organ som deltog i förvaltningen av Ispa. Kommissionen vidtog dessutom inte tillräckliga åtgärder för att se till att bestämmelserna iakttogs av kandidatländerna inom tidsfristerna. Förhandsgodkännandet från kommissionens delegation var en oumbärlig del av kontrollen under upphandlingen, och när det tas bort efter anslutningen kan anbuds- och kontraktsförfaranden bli ett högriskområde.

| 8.42 | Före anslutningen hade ett antal genomförandeorgan i flera anslutningsländer erhållit EDIS-godkännande och många av organen i länderna ansågs uppfylla kraven. Utöver att den fastställt kraven i den finansieringsöverenskommelse som bifogats varje beslut om beviljande av stöd hade kommissionen tillhandahållit omfattande stöd och vägledning, och hade från 2001 och framåt granskat systemen och sett till att eventuella brister rättades till. EDIS-godkännande var inte det enda sättet att uppfylla kravet för effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för Ispa. |
| --- | --- |

8.42

Före anslutningen hade ett antal genomförandeorgan i flera anslutningsländer erhållit EDIS-godkännande och många av organen i länderna ansågs uppfylla kraven. Utöver att den fastställt kraven i den finansieringsöverenskommelse som bifogats varje beslut om beviljande av stöd hade kommissionen tillhandahållit omfattande stöd och vägledning, och hade från 2001 och framåt granskat systemen och sett till att eventuella brister rättades till. EDIS-godkännande var inte det enda sättet att uppfylla kravet för effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för Ispa.

Kommissionen fortsätter att se till att det finns lämpliga system för förvaltning av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Offentlig upphandling är ett riskområde även för de gamla medlemsstaterna. Upphandling var en viktig del av de många utbildningsinitiativ som togs, leddes och genomfördes av GD REGIO för att förbättra kandidatländernas administrativa kapacitet. Kommissionen hänvisar till sina svar på punkterna 8.10 och 8.12.

| 8.43 | När det gäller Sapard fungerade systemen för övervakning och kontroll i allmänhet i praktiken, förutom i fråga om de brister som upptäcktes vid kommissionens kontroller vid avslutande revisioner och den höga frekvens av fel som påträffades i Sapardländerna. |
| --- | --- |

8.43

När det gäller Sapard fungerade systemen för övervakning och kontroll i allmänhet i praktiken, förutom i fråga om de brister som upptäcktes vid kommissionens kontroller vid avslutande revisioner och den höga frekvens av fel som påträffades i Sapardländerna.

| 8.43 | Kommissionen har sett till att viktiga dokument granskas, men medger att underlagen för gjorda kontroller och för undersökning/övervakning skulle kunna förbättras. |
| --- | --- |

8.43

Kommissionen har sett till att viktiga dokument granskas, men medger att underlagen för gjorda kontroller och för undersökning/övervakning skulle kunna förbättras.

De fel som revisionsrätten har konstaterat kommer att följas upp där så krävs.

Rekommendationer

| 8.44 | Revisionsrätten rekommenderar följande: |
| --- | --- |

8.44

Revisionsrätten rekommenderar följande:

| 8.44 | |
| --- | --- |

8.44

| — | När det gäller Phare bör kommissionen |
| --- | --- |

—

När det gäller Phare bör kommissionen

Beträffande Phare:

| a) | göra allt som står i dess makt för att se till att man tar itu med de brister i kandidatländernas system som upptäckts vid kommissionens kontrollgranskningar, |
| --- | --- |

a)

göra allt som står i dess makt för att se till att man tar itu med de brister i kandidatländernas system som upptäckts vid kommissionens kontrollgranskningar,

| a) | Detta åtgärdas redan, bl.a. genom EDIS-processen. Se svar på punkt 8.6. |
| --- | --- |

a)

Detta åtgärdas redan, bl.a. genom EDIS-processen. Se svar på punkt 8.6.

| b) | vidta åtgärder för att garantera att verkställande organ kontrollerar medfinansiering vid tiden för förklaringen, |
| --- | --- |

b)

vidta åtgärder för att garantera att verkställande organ kontrollerar medfinansiering vid tiden för förklaringen,

| b) | Detta åtgärdas redan, bl.a. genom EDIS-processen. |
| --- | --- |

b)

Detta åtgärdas redan, bl.a. genom EDIS-processen.

| c) | påskynda slutförandet av rapporter vid avslutande revisioner, och |
| --- | --- |

c)

påskynda slutförandet av rapporter vid avslutande revisioner, och

| d) | bedöma om och hur de granskningar som utförs av nationella fonder i kandidatländerna skulle kunna utnyttjas för att man skall få säkerhet om att Phare–transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

d)

bedöma om och hur de granskningar som utförs av nationella fonder i kandidatländerna skulle kunna utnyttjas för att man skall få säkerhet om att Phare–transaktionerna är lagliga och korrekta.

| — | När det gäller Ispa bör kommissionen |
| --- | --- |

—

När det gäller Ispa bör kommissionen

Beträffande Ispa:

| a) | fortsätta med sina systemgranskningar för att se till att det har skapats tillförlitliga system för förvaltningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, |
| --- | --- |

a)

fortsätta med sina systemgranskningar för att se till att det har skapats tillförlitliga system för förvaltningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden,

| a) | GD REGIO:s granskningsstrategi ger möjlighet till kontinuerliga systemgranskningar där särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt systemens överensstämmelse med strukturfondernas och Sammanhållningsfondens krav. |
| --- | --- |

a)

GD REGIO:s granskningsstrategi ger möjlighet till kontinuerliga systemgranskningar där särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt systemens överensstämmelse med strukturfondernas och Sammanhållningsfondens krav.

| b) | för de två länder som fortsätter få stöd från Ispa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) sätta upp en särskild tidtabell med etapper för att se till att förvaltnings- och kontrollkraven i förordningen iakttas i god tid före anslutningen, och |
| --- | --- |

b)

för de två länder som fortsätter få stöd från Ispa (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) sätta upp en särskild tidtabell med etapper för att se till att förvaltnings- och kontrollkraven i förordningen iakttas i god tid före anslutningen, och

| b) | Till följd av den systemgranskning som genomfördes i Rumänien 2003 och flera möten med de rumänska myndigheterna i början av 2004 har man enats om en åtgärdsplan som enligt en bestämd tidtabell kommer att ta upp kommissionens särskilda rekommendationer beträffande kartlagda brister i förvaltnings- och kontrollsystemen. Ett liknande tillvägagångssätt används för Bulgarien. |
| --- | --- |

b)

Till följd av den systemgranskning som genomfördes i Rumänien 2003 och flera möten med de rumänska myndigheterna i början av 2004 har man enats om en åtgärdsplan som enligt en bestämd tidtabell kommer att ta upp kommissionens särskilda rekommendationer beträffande kartlagda brister i förvaltnings- och kontrollsystemen. Ett liknande tillvägagångssätt används för Bulgarien.

| c) | intensifiera sina efterhandskontroller av projekt för att se vad som händer när delegationernas förhandskontroll av förfarandena för upphandling och tilldelning av kontrakt tas bort i samband med anslutningen. |
| --- | --- |

c)

intensifiera sina efterhandskontroller av projekt för att se vad som händer när delegationernas förhandskontroll av förfarandena för upphandling och tilldelning av kontrakt tas bort i samband med anslutningen.

| c) | GD REGIO:s granskningsstrategi inbegriper granskningar i efterhand av projekt inom Ispa/Sammanhållningsfonden och omfattar förfaranden för upphandling och slutande av avtal. Projekt i samband med vilka ansökningar om interimsbetalningar har inlämnats prioriteras. |
| --- | --- |

c)

GD REGIO:s granskningsstrategi inbegriper granskningar i efterhand av projekt inom Ispa/Sammanhållningsfonden och omfattar förfaranden för upphandling och slutande av avtal. Projekt i samband med vilka ansökningar om interimsbetalningar har inlämnats prioriteras.

| — | När det gäller Sapard bör kommissionen vid de kontroller vid avslutande av räkenskaperna som skall utföras under 2004 |
| --- | --- |

—

När det gäller Sapard bör kommissionen vid de kontroller vid avslutande av räkenskaperna som skall utföras under 2004

Beträffande Sapard:

| a) | åtgärda de brister som upptäckts av revisionsrätten, |
| --- | --- |

a)

åtgärda de brister som upptäckts av revisionsrätten,

| a) | Kommissionen kommer att förbättra sina belägg för gjorda granskningar och för genomgångar/övervakning ytterligare. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen kommer att förbättra sina belägg för gjorda granskningar och för genomgångar/övervakning ytterligare.

| b) | se till att granskningar utförs i alla länder för vilka belopp godkänns i beslutet, och |
| --- | --- |

b)

se till att granskningar utförs i alla länder för vilka belopp godkänns i beslutet, och

| b) | Ett systematiskt granskningsprogram har genomförts under 2004. Programmet innehåller en blandning av skriftliga granskningar och kontroller på ort och ställe, beroende på vad som lämpar sig. |
| --- | --- |

b)

Ett systematiskt granskningsprogram har genomförts under 2004. Programmet innehåller en blandning av skriftliga granskningar och kontroller på ort och ställe, beroende på vad som lämpar sig.

| c) | vidta lämpliga åtgärder för att återvinna icke-stödberättigande moms. |
| --- | --- |

c)

vidta lämpliga åtgärder för att återvinna icke-stödberättigande moms.

| c) | Som nämndes i svaret på punkt 8.33 kommer kommissionen att undersöka effekterna av mervärdesskatt när programmet väl har avslutats. I nuläget anser kommissionen emellertid inte att den mervärdesskatt som konstaterats inte berättigar till finansiering. |
| --- | --- |

c)

Som nämndes i svaret på punkt 8.33 kommer kommissionen att undersöka effekterna av mervärdesskatt när programmet väl har avslutats. I nuläget anser kommissionen emellertid inte att den mervärdesskatt som konstaterats inte berättigar till finansiering.

HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER I SÄRSKILDA RAPPORTER

Särskild rapport nr 2/2004 ”Har Sapard förvaltats väl?”

| 8.45 | Det särskilda föranslutningsinstrumentet för jordbruket och utveckling av landsbygden (Sapard) är det första programmet för externt stöd som genomförs decentraliserat. Målet med programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) är att bidra till att gemenskapens regelverk införs och att lösa problem med anpassningen av jordbrukssektorn och landsbygdsområden i de tio länder som får stöd från Sapard (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). År 2003 utförde revisionsrätten en granskning som skulle besvara följande fråga: ”Har Sapard förvaltats väl?” |
| --- | --- |

8.45

Det särskilda föranslutningsinstrumentet för jordbruket och utveckling av landsbygden (Sapard) är det första programmet för externt stöd som genomförs decentraliserat. Målet med programmet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31) är att bidra till att gemenskapens regelverk införs och att lösa problem med anpassningen av jordbrukssektorn och landsbygdsområden i de tio länder som får stöd från Sapard (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31). År 2003 utförde revisionsrätten en granskning som skulle besvara följande fråga: ”Har Sapard förvaltats väl?”

| 8.46 | Granskningen visade att förvaltningen har varit av skiftande kvalitet. Kommissionens decentraliserade förvaltning för Sapard kunde inte garantera att problem med genomförandet upptäcktes och följdes upp aktivt och systematiskt och att de bästa arbetsmetoderna tillämpades i alla Sapardländer. Detta berodde på att kommissionen ansåg att dess ansvar vid en decentraliserad förvaltning begränsades till att övervaka genomförandet av Sapard. |
| --- | --- |

8.46

Granskningen visade att förvaltningen har varit av skiftande kvalitet. Kommissionens decentraliserade förvaltning för Sapard kunde inte garantera att problem med genomförandet upptäcktes och följdes upp aktivt och systematiskt och att de bästa arbetsmetoderna tillämpades i alla Sapardländer. Detta berodde på att kommissionen ansåg att dess ansvar vid en decentraliserad förvaltning begränsades till att övervaka genomförandet av Sapard.

| 8.46 | Revisionsrätten kom fram till att kommissionens alternativ för decentraliserat genomförande var riktigt med tanke på det troligen höga antalet projekt att finansiera. Enligt kommissionen är ett centralt drag i systemet att de berörda länderna först ringar in problemen. I sådana fall har kommissionen konsekvent gett vägledning och råd till Sapardländerna. |
| --- | --- |

8.46

Revisionsrätten kom fram till att kommissionens alternativ för decentraliserat genomförande var riktigt med tanke på det troligen höga antalet projekt att finansiera. Enligt kommissionen är ett centralt drag i systemet att de berörda länderna först ringar in problemen. I sådana fall har kommissionen konsekvent gett vägledning och råd till Sapardländerna.

Kommissionen anser sig ha avdelat tillräckligt med kvalificerad personal både till Sapardenheten och till de enheter som ansvarar för uppsikten över ackrediteringsprocessen och som utför granskningarna, för att säkra en ordentlig övervakning och ekonomisk förvaltning och kontroll av användningen av gemenskapsmedel i Sapardländerna.

| 8.47 | Det förekom kraftiga förseningar när det gällde att komma igång med Sapard. Några berodde på att kommissionen var försenad med sin planering och, sedan Sapard påbörjats i de berörda länderna, på alltför tungrodda administrativa förfaranden. Som en följd därav överskattades budgetarna systematiskt och stora delar av de tillgängliga anslagen utnyttjades inte. Under de första fyra åren av genomförande betalades endast 323 miljoner euro (14,8 %) av den tillgängliga budgeten på 2 183 miljoner euro ut till slutliga stödmottagare. Mer än hälften av beloppet betalades ut under det sista kvartalet av 2003. Till följd av förseningarna och problemen i genomförandet har de främsta målen inte uppnåtts under föranslutningsperioden. |
| --- | --- |

8.47

Det förekom kraftiga förseningar när det gällde att komma igång med Sapard. Några berodde på att kommissionen var försenad med sin planering och, sedan Sapard påbörjats i de berörda länderna, på alltför tungrodda administrativa förfaranden. Som en följd därav överskattades budgetarna systematiskt och stora delar av de tillgängliga anslagen utnyttjades inte. Under de första fyra åren av genomförande betalades endast 323 miljoner euro (14,8 %) av den tillgängliga budgeten på 2 183 miljoner euro ut till slutliga stödmottagare. Mer än hälften av beloppet betalades ut under det sista kvartalet av 2003. Till följd av förseningarna och problemen i genomförandet har de främsta målen inte uppnåtts under föranslutningsperioden.

| 8.47 | Medan de huvudsakliga delarna i kommissionens förslag angående Sapardförordningen ((EG) nr 1268/1999) bibehölls, var förslagstexten föremål för fortlöpande diskussioner (inklusive diskussioner om budgetrubriker) fram till det sista stadiet i antagandet av Sapardförordningen. Så länge osäkerheten angående rättsläget kvarstod var kommissionen inte i stånd att utarbeta de slutliga rättsliga reglerna i genomförandebestämmelserna. Efter antagandet av förordningen förberedde en arbetsgrupp på några få månader grundbestämmelserna för Sapards ekonomiska förvaltning. Dessa bestämmelser antogs av kommissionen den 26 januari 2000. |
| --- | --- |

8.47

Medan de huvudsakliga delarna i kommissionens förslag angående Sapardförordningen ((EG) nr 1268/1999) bibehölls, var förslagstexten föremål för fortlöpande diskussioner (inklusive diskussioner om budgetrubriker) fram till det sista stadiet i antagandet av Sapardförordningen. Så länge osäkerheten angående rättsläget kvarstod var kommissionen inte i stånd att utarbeta de slutliga rättsliga reglerna i genomförandebestämmelserna. Efter antagandet av förordningen förberedde en arbetsgrupp på några få månader grundbestämmelserna för Sapards ekonomiska förvaltning. Dessa bestämmelser antogs av kommissionen den 26 januari 2000.

Närhelst kommissionen fick kännedom om ”tungrodda administrativa förfaranden” fick de aktuella länderna råd per brev, under bilaterala möten och vid övervakningskommitténs möten. Det berörda landet väljer emellertid självt det exakta förfarandet (förutsatt att det står i överensstämmelse med reglerna i det fleråriga finansieringsavtalet).

Sapards budgetar för 2000–2004 utarbetades på grundval av den mest tillförlitliga information som då fanns tillgänglig. De stora utmaningar det innebär att behöva bygga upp ett helt nytt system och Sapardländernas brist på erfarenhet inom detta område innebar att genomförandet tog tid, men i de flesta fall inte längre än vad som rimligtvis kunde förväntas.

Betalningsansökningar som mottagits indikerar att genomförandet av utbetalningarna nu har kommit upp i normal hastighet.

I enlighet med Sapardförordningen är målen för programmet att bidra till genomförandet av EG:s regelverk i fråga om den gemensamma jordbrukspolitiken och närliggande politikområden, och att lösa prioriterade och specifika problem för en hållbar anpassning av jordbrukssektorn och landsbygdsområdena i länderna.

En väsentlig del av det första målet är att bygga upp en god administrativ kapacitet som gör det möjligt att utföra den krävande uppgiften att genomföra politiken för landsbygdsutveckling i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Detta ligger i linje med den Europaparlamentsresolution som åtföljde 1999 års beslut om ansvarsfrihet.

Kommissionen tror att det stora antalet projekt för vilka avtal slutits (över 13 000) avsevärt kommer att bidra till att det andra målet uppnås. En slutlig och balanserad analys av effekterna av programmet (och i synnerhet av hur väl målen uppnåtts) kan dock endast göras när programmet till fullo har genomförts.

| 8.48 | Kommissionen rapporterade inte om hur väl Sapard uppnådde de mål som anges i rådets förordning, utan inriktade sig i stället på institutionsuppbyggnad. Detta är ett av målen med Phare-programmet och inte ett särskilt mål för Sapard. Institutionsuppbyggnaden har varit positiv eftersom nationella förvaltningar har fått praktisk erfarenhet av att förvalta av EU-medel efter anslutningen. |
| --- | --- |

8.48

Kommissionen rapporterade inte om hur väl Sapard uppnådde de mål som anges i rådets förordning, utan inriktade sig i stället på institutionsuppbyggnad. Detta är ett av målen med Phare-programmet och inte ett särskilt mål för Sapard. Institutionsuppbyggnaden har varit positiv eftersom nationella förvaltningar har fått praktisk erfarenhet av att förvalta av EU-medel efter anslutningen.

| 8.48 | Kommissionen anser att institutionsuppbyggnad är en av de grundläggande delarna av EG:s regelverk och en förutsättning för en ansvarsfull användning av EU-medlen. |
| --- | --- |

8.48

Kommissionen anser att institutionsuppbyggnad är en av de grundläggande delarna av EG:s regelverk och en förutsättning för en ansvarsfull användning av EU-medlen.

Phare bistod Sapardländerna med att bygga upp strukturer som kan genomföra EG:s regelverk, inbegripet Sapards genomförandebestämmelser. Den huvudsakliga uppgiften att införa genomförandesystem för överföring av EU-medel låg dock hos Sapardförvaltningen genom förfarandena för delegering av förvaltning och godkännande av åtgärder. Sapardländerna kunde genom tillämpningen av Sapard skaffa sig erfarenheter för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen efter anslutningen. EUGFJ-utgifterna i de nya medlemsstaterna förväntas uppgå till 4 miljarder euro år 2005 och därefter stiga.

| 8.49 | De första resultaten av slutförda projekt visar att pengarna till bearbetning av jordbruksprodukter i större utsträckning har använts till projekt som ökar jordbruksproduktionen än till projekt som förbättrar dess kvalitet (genom att uppfylla kvalitets- och hälsonormer samt miljöskyddskrav). |
| --- | --- |

8.49

De första resultaten av slutförda projekt visar att pengarna till bearbetning av jordbruksprodukter i större utsträckning har använts till projekt som ökar jordbruksproduktionen än till projekt som förbättrar dess kvalitet (genom att uppfylla kvalitets- och hälsonormer samt miljöskyddskrav).

| 8.49 | Kommissionen anser att ökad produktionskapacitet på projektnivå är förenlig med förbättrade normer och behovet av omstrukturering för att förbättra marknadseffektiviteten. |
| --- | --- |

8.49

Kommissionen anser att ökad produktionskapacitet på projektnivå är förenlig med förbättrade normer och behovet av omstrukturering för att förbättra marknadseffektiviteten.

| 8.50 | Vid granskningen upptäcktes att potentiella stödmottagare saknade egna resurser, hade svårt att få kredit och brottades med tungrodda administrativa förfaranden. Följden blev att Sapard gynnade ekonomiskt starka och bättre organiserade stödmottagare som hade tillräckligt med kapital eller möjlighet att låna pengar. För mindre jordbruk och företag som måste göra störst ansträngningar för att uppfylla normerna, modernisera verksamheten och öka effektiviteten var detta ett stort handikapp. |
| --- | --- |

8.50

Vid granskningen upptäcktes att potentiella stödmottagare saknade egna resurser, hade svårt att få kredit och brottades med tungrodda administrativa förfaranden. Följden blev att Sapard gynnade ekonomiskt starka och bättre organiserade stödmottagare som hade tillräckligt med kapital eller möjlighet att låna pengar. För mindre jordbruk och företag som måste göra störst ansträngningar för att uppfylla normerna, modernisera verksamheten och öka effektiviteten var detta ett stort handikapp.

| 8.50 | Kommissionen är medveten om problemet med bristen på egna medel och svårigheterna att skaffa fram krediter. För att åtgärda detta stöder kommissionen med hjälp av Phare-medel ett projekt som skall förbättra kredittillgången för små och medelstora företag i Sapardländerna, vilket torde hjälpa till att utöka tillgången till Sapard. Detta projekt har nyligen utvidgats med en specifik del som är koncentrerad på kreditinstitut som vänder sig till jordbrukare och små landsbygdsföretag. Kommissionen uppmuntrar även kandidatländerna att använda nationella kreditsystem så länge dessa respekterar gemenskapens konkurrensregler och stödnivåerna i Sapardförordningen. |
| --- | --- |

8.50

Kommissionen är medveten om problemet med bristen på egna medel och svårigheterna att skaffa fram krediter. För att åtgärda detta stöder kommissionen med hjälp av Phare-medel ett projekt som skall förbättra kredittillgången för små och medelstora företag i Sapardländerna, vilket torde hjälpa till att utöka tillgången till Sapard. Detta projekt har nyligen utvidgats med en specifik del som är koncentrerad på kreditinstitut som vänder sig till jordbrukare och små landsbygdsföretag. Kommissionen uppmuntrar även kandidatländerna att använda nationella kreditsystem så länge dessa respekterar gemenskapens konkurrensregler och stödnivåerna i Sapardförordningen.

För att underlätta tillämpningen av nationella kreditsystem införde kommissionen i sitt senaste förslag till ändring av förordning (EG) nr 1268/1999 en specifik bestämmelse i detta hänseende.

| 8.51 | Bestämmelserna om och kontrollerna av privat upphandling och allmänna kostnader visade sig vara otillräckliga. Ett projekts allmänna kostnader får uppgå till maximalt 12 % av de totala stödberättigande utgifterna, vilka vid tiden för granskningen till stor del utgjordes av konsultarvoden. Vid revisionsrättens granskning visade det sig att det oftast inte gavs någon motivering eller förklaring till de fakturerade beloppen och man kontrollerade inte att kostnaderna motsvarade de tillhandahållna tjänsterna och inte heller att tjänsterna hade tillhandahållits överhuvudtaget. Det gjordes inga systematiska ändamålsenliga kontroller för att förhindra att fakturor med för höga belopp godkändes och betalades när det gällde privat upphandling och allmänna kostnader. |
| --- | --- |

8.51

Bestämmelserna om och kontrollerna av privat upphandling och allmänna kostnader visade sig vara otillräckliga. Ett projekts allmänna kostnader får uppgå till maximalt 12 % av de totala stödberättigande utgifterna, vilka vid tiden för granskningen till stor del utgjordes av konsultarvoden. Vid revisionsrättens granskning visade det sig att det oftast inte gavs någon motivering eller förklaring till de fakturerade beloppen och man kontrollerade inte att kostnaderna motsvarade de tillhandahållna tjänsterna och inte heller att tjänsterna hade tillhandahållits överhuvudtaget. Det gjordes inga systematiska ändamålsenliga kontroller för att förhindra att fakturor med för höga belopp godkändes och betalades när det gällde privat upphandling och allmänna kostnader.

| 8.51 | Även om kommissionen också har påträffat svagheter i en del fall och har utfärdat rekommendationer till förbättringar anser den att situationen har förbättrats sedan revisionsrättens granskning. När så behövs kommer dessa rekommendationer att följas upp då räkenskaperna avslutas. |
| --- | --- |

8.51

Även om kommissionen också har påträffat svagheter i en del fall och har utfärdat rekommendationer till förbättringar anser den att situationen har förbättrats sedan revisionsrättens granskning. När så behövs kommer dessa rekommendationer att följas upp då räkenskaperna avslutas.

Kommissionen har funnit att nivån på utgifterna för allmänna kostnader är begränsad och att de frågor som tas upp av revisionsrätten inskränker sig till några få Sapardländer. För de berörda länderna har kommissionen rekommenderat att de nationella myndigheterna inför ett system som gör det möjligt för dem att kontrollera att de belopp som utbetalats för detta ändamål ligger inom rimliga gränser i absolut värde och är proportionerliga till de tjänster som faktiskt levererats jämfört med de genomsnittliga kostnaderna för liknande tjänster.

Beträffande kontroller i syfte att förhindra betalning av fakturor med för höga belopp har kommissionen i de flesta fall fått bevis för att motivering finns i de fall det billigaste alternativet inte har valts. Kommissionen kommer att rekommendera att detta görs systematiskt av Sapardorganen. På grundval av sin ingående granskning av utbetalningarna i tio Sapardländer har kommissionen hittills inte funnit några omfattande brister i Sapards kontroll- och förvaltningssystem.

| 8.52 | Vid granskningen framkom det också att i ett av länderna togs momsen systematiskt upp som en stödberättigande kostnad för de offentliga organen. Enligt revisionsrätten belastar detta delar av programmet på ett oproportionerligt sätt, med tanke på de höga belopp det gäller och därför är utgiften icke stödberättigande enligt villkoren i de internationella avtal som ingåtts mellan kommissionen och varje berört land (se punkterna 8.33 och 8.34). |
| --- | --- |

8.52

Vid granskningen framkom det också att i ett av länderna togs momsen systematiskt upp som en stödberättigande kostnad för de offentliga organen. Enligt revisionsrätten belastar detta delar av programmet på ett oproportionerligt sätt, med tanke på de höga belopp det gäller och därför är utgiften icke stödberättigande enligt villkoren i de internationella avtal som ingåtts mellan kommissionen och varje berört land (se punkterna 8.33 och 8.34).

| 8.52 | Regeln om EU–medfinansiering av mervärdesskatten är tillämplig på Sapardländer liksom på medlemsstater som mottar stöd ur strukturfonderna. Reglerna i det fleråriga finansieringsavtalet är tillämpliga. Kommissionen kommer att undersöka effekterna av detta sedan programmet har slutförts. En bedömning kommer att göras inom ramen för avslutandet av räkenskaperna och lämpliga slutsatser kommer att dras. |
| --- | --- |

8.52

Regeln om EU–medfinansiering av mervärdesskatten är tillämplig på Sapardländer liksom på medlemsstater som mottar stöd ur strukturfonderna. Reglerna i det fleråriga finansieringsavtalet är tillämpliga. Kommissionen kommer att undersöka effekterna av detta sedan programmet har slutförts. En bedömning kommer att göras inom ramen för avslutandet av räkenskaperna och lämpliga slutsatser kommer att dras.

| 8.53 | I rapporten rekommenderade revisionsrätten kommissionen att överväga att mer systematiskt använda metoden att förhandsgodkänna systemen på grundval av kommissionens egna kontroller, något som har gjort att välfungerande system inrättats i Sapardländerna. |
| --- | --- |

8.53

I rapporten rekommenderade revisionsrätten kommissionen att överväga att mer systematiskt använda metoden att förhandsgodkänna systemen på grundval av kommissionens egna kontroller, något som har gjort att välfungerande system inrättats i Sapardländerna.

| 8.53 | I de nuvarande förordningar som reglerar garantisektionen i EUGFJ anges tydligt att medlemsstaterna är ansvariga för att ackreditera utbetalningsställena. Förhandsackreditering av kommissionen skulle resultera i att denna tog på sig ansvaret för de system som etablerats av medlemsstaterna. Detta strider mot principen om delad förvaltning enligt vilken medlemsstaterna genomför gemenskapens politik och kommissionen kontrollerar om reglerna respekterats, med möjlighet att göra slutliga korrigeringar i de fall reglerna ej iakttagits. |
| --- | --- |

8.53

I de nuvarande förordningar som reglerar garantisektionen i EUGFJ anges tydligt att medlemsstaterna är ansvariga för att ackreditera utbetalningsställena. Förhandsackreditering av kommissionen skulle resultera i att denna tog på sig ansvaret för de system som etablerats av medlemsstaterna. Detta strider mot principen om delad förvaltning enligt vilken medlemsstaterna genomför gemenskapens politik och kommissionen kontrollerar om reglerna respekterats, med möjlighet att göra slutliga korrigeringar i de fall reglerna ej iakttagits.

Kommissionen är säker på att det nuvarande systemet fortfarande är effektivt.

Särskild rapport nr 5/2004 ”Phare–stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna”

| 8.54 | Stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna har varit ett viktigt mål för Phare-programmet sedan 1998. Detta mål har fått ökad prioritet av kommissionen eftersom den ville se till att de berörda länderna till fullo skulle kunna dra nytta av de mycket höga anslag som blir tillgängliga för dem efter anslutningen. Revisionsrätten undersökte vid sin granskning hur väl kommissionen hade använt Phare, det största föranslutningsinstrumentet, för att förbereda länderna för förvaltningen av de två största strukturfonderna, Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF). |
| --- | --- |

8.54

Stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna har varit ett viktigt mål för Phare-programmet sedan 1998. Detta mål har fått ökad prioritet av kommissionen eftersom den ville se till att de berörda länderna till fullo skulle kunna dra nytta av de mycket höga anslag som blir tillgängliga för dem efter anslutningen. Revisionsrätten undersökte vid sin granskning hur väl kommissionen hade använt Phare, det största föranslutningsinstrumentet, för att förbereda länderna för förvaltningen av de två största strukturfonderna, Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF).

| 8.54 | Under 1997 blev Phare anslutningsorienterat med målsättningen att förbereda kandidatländerna för medlemskap med avseende på alla 31 kapitlen i gemenskapens regelverk. De första projekten för förberedande inför strukturfonderna och relaterade förhandlingskapitel inleddes 1998 och var inriktade på institutionsutveckling. Det var först under 2000 som Phares investeringsprojekt inleddes inom kapitlet ekonomisk och social sammanhållning, med dubbla målsättningar: stöd för förberedelser inför strukturfonderna och en begynnande påverkan på utvecklingsskillnaderna. Det vägledande målet för den ekonomiska och sociala sammanhållningen var 35 % av de årliga nationella programmen från 2001. Tidsramen för utvidgningen, och följaktligen också för förberedelserna, beräknades till ungefär fem till sex år. |
| --- | --- |

8.54

Under 1997 blev Phare anslutningsorienterat med målsättningen att förbereda kandidatländerna för medlemskap med avseende på alla 31 kapitlen i gemenskapens regelverk. De första projekten för förberedande inför strukturfonderna och relaterade förhandlingskapitel inleddes 1998 och var inriktade på institutionsutveckling. Det var först under 2000 som Phares investeringsprojekt inleddes inom kapitlet ekonomisk och social sammanhållning, med dubbla målsättningar: stöd för förberedelser inför strukturfonderna och en begynnande påverkan på utvecklingsskillnaderna. Det vägledande målet för den ekonomiska och sociala sammanhållningen var 35 % av de årliga nationella programmen från 2001. Tidsramen för utvidgningen, och följaktligen också för förberedelserna, beräknades till ungefär fem till sex år.

| 8.55 | Slutsatsen av granskningen var att Phare–programmet hade haft en mer begränsad inverkan när det gällde att förbereda kandidatländerna än vad kommissionen hade planerat i policydokumenten. Detta berodde delvis på att de behöriga myndigheterna i kandidatländerna var oerfarna och inte tillräckligt utvecklade som institutioner. Det gick inte att åtgärda dessa brister under den tid som man hade till sitt förfogande fram till anslutningen. |
| --- | --- |

8.55

Slutsatsen av granskningen var att Phare–programmet hade haft en mer begränsad inverkan när det gällde att förbereda kandidatländerna än vad kommissionen hade planerat i policydokumenten. Detta berodde delvis på att de behöriga myndigheterna i kandidatländerna var oerfarna och inte tillräckligt utvecklade som institutioner. Det gick inte att åtgärda dessa brister under den tid som man hade till sitt förfogande fram till anslutningen.

| 8.55 | Även om inte alla ursprungliga ambitioner förverkligades inom tidsramen, som förkortades genom påskyndade förhandlingar, berodde det huvudsakligen på de svårigheter som var förknippade med dessa och på förseningarna i samband med att utse de framtida institutionerna med ansvar för förvaltningen av strukturfonderna. I vissa fall bromsades effekterna av det förberedande stödet inför anslutningen av institutionernas bristande stabilitet. Trots detta kan det påvisas att de huvudsakliga målsättningarna hittills faktiskt har förverkligats, vilket återspeglas i själva förhandlingarna och i uppföljnings– och kontrollrapporterna samt i all efterföljande utveckling av programplaneringen och i en omfattning som aldrig tidigare uppnåtts. |
| --- | --- |

8.55

Även om inte alla ursprungliga ambitioner förverkligades inom tidsramen, som förkortades genom påskyndade förhandlingar, berodde det huvudsakligen på de svårigheter som var förknippade med dessa och på förseningarna i samband med att utse de framtida institutionerna med ansvar för förvaltningen av strukturfonderna. I vissa fall bromsades effekterna av det förberedande stödet inför anslutningen av institutionernas bristande stabilitet. Trots detta kan det påvisas att de huvudsakliga målsättningarna hittills faktiskt har förverkligats, vilket återspeglas i själva förhandlingarna och i uppföljnings– och kontrollrapporterna samt i all efterföljande utveckling av programplaneringen och i en omfattning som aldrig tidigare uppnåtts.

| 8.56 | Kommissionens övergripande strategi var inte så effektiv som den hade kunnat vara, delvis på grund av att det inte upprättades något nytt föranslutningsinstrument med ERUF och ESF som modell, samtidigt som det ursprungliga förfarande som kommissionen krävde att kandidatländerna skulle använda när de inrättade Phare-program för ekonomisk och social sammanhållning skilde sig från strukturfondsförfarandena. |
| --- | --- |

8.56

Kommissionens övergripande strategi var inte så effektiv som den hade kunnat vara, delvis på grund av att det inte upprättades något nytt föranslutningsinstrument med ERUF och ESF som modell, samtidigt som det ursprungliga förfarande som kommissionen krävde att kandidatländerna skulle använda när de inrättade Phare-program för ekonomisk och social sammanhållning skilde sig från strukturfondsförfarandena.

| 8.56 | Ingen tidigare utvidgning har inbegripit så omfattande förberedelser inför strukturfonderna genom tre föranslutningsinstrument. Genom Phare och de andra föranslutningsinstrumenten stimulerades nödvändiga planeringsprocesser och övergripande planeringskapacitet infördes. Därmed kunde rådet under 2002 avsluta förhandlingarna om det viktigaste strukturfondsrelaterade kapitlet (21) på grundval av en anpassning av lagstiftningen och utseende av strukturer, och anslutningsländerna kunde redan i början av 2003 lämna utkast till strukturfondsutvecklingsplaner och därigenom säkerställa ett snabbt godkännande och lansering under 2004 av strukturfondernas programdokument för perioden 2004–2006. Ett sådant resultat har aldrig tidigare uppnåtts. Även om alla tidiga ambitioner inte förverkligades inom tidsramen, som förkortades genom påskyndade förhandlingar, fick bland annat initiativet om ekonomisk och social sammanhållning ett mycket stort inflytande på själva förhandlingarna och på den institutionella utvecklingen. |
| --- | --- |

8.56

Ingen tidigare utvidgning har inbegripit så omfattande förberedelser inför strukturfonderna genom tre föranslutningsinstrument. Genom Phare och de andra föranslutningsinstrumenten stimulerades nödvändiga planeringsprocesser och övergripande planeringskapacitet infördes. Därmed kunde rådet under 2002 avsluta förhandlingarna om det viktigaste strukturfondsrelaterade kapitlet (21) på grundval av en anpassning av lagstiftningen och utseende av strukturer, och anslutningsländerna kunde redan i början av 2003 lämna utkast till strukturfondsutvecklingsplaner och därigenom säkerställa ett snabbt godkännande och lansering under 2004 av strukturfondernas programdokument för perioden 2004–2006. Ett sådant resultat har aldrig tidigare uppnåtts. Även om alla tidiga ambitioner inte förverkligades inom tidsramen, som förkortades genom påskyndade förhandlingar, fick bland annat initiativet om ekonomisk och social sammanhållning ett mycket stort inflytande på själva förhandlingarna och på den institutionella utvecklingen.

Under slutet av 1990-talet byggde dessutom beslutet att bara införa två nya föranslutningsinstrument på fullständig enhällighet och stöddes till fullo av Europaparlamentet och rådet. Det blev under 1999 uppenbart att omfattningen av de förberedelser som krävdes var enorm och kraven på kandidatländernas administrationer betydande. De var oförmögna att ta på sig uppgiften med sofistikerad flerårig planering tillsammans med komplexa genomförandeåtgärder och stödja en samtidig övergång till de kontroller i efterhand som tillämpas i strukturfonderna. Det var därför klokt att välja en strategi i flera faser inom ramen för Phare för att undvika att överbelasta kandidatländernas begränsade resurser och undvika ett eventuellt avbrott i stödet inför anslutningen.

| 8.57 | Systemet för utvidgat decentraliserat genomförande, som före anslutningen skulle ge kandidatländerna erfarenhet av förfaranden för ekonomisk förvaltning som liknade dem som används inom strukturfonderna, hade inte införts i maj 2004. De förseningar som uppstod vid införandet av ett system med efterhandskontroller gjorde det också svårare att använda bidragssystemen, som är den viktigaste mekanismen för genomförandet av strukturfonderna. Dessutom nåddes mycket liten framgång vid införandet av flerårig programplanering, som är ett förfarande som tillämpas inom strukturfonderna. |
| --- | --- |

8.57

Systemet för utvidgat decentraliserat genomförande, som före anslutningen skulle ge kandidatländerna erfarenhet av förfaranden för ekonomisk förvaltning som liknade dem som används inom strukturfonderna, hade inte införts i maj 2004. De förseningar som uppstod vid införandet av ett system med efterhandskontroller gjorde det också svårare att använda bidragssystemen, som är den viktigaste mekanismen för genomförandet av strukturfonderna. Dessutom nåddes mycket liten framgång vid införandet av flerårig programplanering, som är ett förfarande som tillämpas inom strukturfonderna.

| 8.57 | Redan från början förväntades det utvidgade decentraliserade genomförandet (EDIS) och den fleråriga programplaneringen ”inte kunna inledas förrän tidigast 2002” (översynen av Phareprogrammet år 2000). Det visade sig att 2002 blev det år då förhandlingarna avslutades, och tidsramen har följaktligen förkortats. EDIS är en komplicerad och långsiktig process, inte någon enstaka händelse, och länderna har arbetat med denna process i flera år. Den avgörande faktorn bakom övergången till kontroller i efterhand är i övervägande grad de anslutande ländernas egenansvar för processen att införa egna säkra förvaltnings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

8.57

Redan från början förväntades det utvidgade decentraliserade genomförandet (EDIS) och den fleråriga programplaneringen ”inte kunna inledas förrän tidigast 2002” (översynen av Phareprogrammet år 2000). Det visade sig att 2002 blev det år då förhandlingarna avslutades, och tidsramen har följaktligen förkortats. EDIS är en komplicerad och långsiktig process, inte någon enstaka händelse, och länderna har arbetat med denna process i flera år. Den avgörande faktorn bakom övergången till kontroller i efterhand är i övervägande grad de anslutande ländernas egenansvar för processen att införa egna säkra förvaltnings- och kontrollsystem.

| 8.58 | De flesta länder anslog något mindre än riktmärket 35 % av sina nationella program till programmen för social och ekonomisk sammanhållning, vilka var avsedda att spela en viktig roll när det gällde att förbereda länderna för ERUF och ESF. Detta berodde främst på en otillräcklig förmåga att utnyttja medel och konkurrerande prioriteringar. Effektiviteten i institutionsuppbyggnadsprojekt som skulle förbereda för ERUF och ESF minskades även i allmänhet av att fördelningen av ansvaret för regional utveckling ofta byttes mellan ministerierna i kandidatländerna, och att kandidatländerna var sena med att utse förvaltningsmyndigheter och utbetalande myndigheter och med att inrätta regionala strukturer. |
| --- | --- |

8.58

De flesta länder anslog något mindre än riktmärket 35 % av sina nationella program till programmen för social och ekonomisk sammanhållning, vilka var avsedda att spela en viktig roll när det gällde att förbereda länderna för ERUF och ESF. Detta berodde främst på en otillräcklig förmåga att utnyttja medel och konkurrerande prioriteringar. Effektiviteten i institutionsuppbyggnadsprojekt som skulle förbereda för ERUF och ESF minskades även i allmänhet av att fördelningen av ansvaret för regional utveckling ofta byttes mellan ministerierna i kandidatländerna, och att kandidatländerna var sena med att utse förvaltningsmyndigheter och utbetalande myndigheter och med att inrätta regionala strukturer.

| 8.58 | Även om målsättningen att anslå ungefär 35 % av de nationella Phareprogrammen till ekonomisk och social sammanhållning bara var vägledande och bara skulle tillämpas med ”flexibilitet vid användningen ... för varje land” (1999 års beslut om riktlinjer för Phare) visar siffrorna för 2001–2003 att genomsnittet på ungefär 35 % har upprätthållits. Den obetydliga nedgången räknat i procentenheter under 2002 till följd av handlingsplanerna för den offentliga förvaltningens och rättsväsendets förmåga kompenserades helt genom 2003 års anslag. Under 2003, dvs. efter den period som revisionen omfattar, inriktade man sig på ekonomisk och social sammanhållning. Flera länder anslog mer än 35 % av sina anslag för 2003 för investeringar i ekonomisk och social sammanhållning. Genomsnittet låg på 39 %. Med tanke på att det första året med inriktning på ekonomisk och social sammanhållning (2000 års projekt) håller på att avslutas, gör de bevis som finns tillgängliga det svårt att basera rimliga tvivel angående absorptionsförmågan på så begränsade uppgifter. Man bör också ta hänsyn till det faktum att länderna hade konkurrerande prioriteringar vid sina förberedelser inför anslutningen. Dessutom fanns anslag för både investeringar och institutionsuppbyggnad i andra övergripande kapitel som indirekt påverkade förberedelserna inför förvaltningen av strukturfonderna. |
| --- | --- |

8.58

Även om målsättningen att anslå ungefär 35 % av de nationella Phareprogrammen till ekonomisk och social sammanhållning bara var vägledande och bara skulle tillämpas med ”flexibilitet vid användningen ... för varje land” (1999 års beslut om riktlinjer för Phare) visar siffrorna för 2001–2003 att genomsnittet på ungefär 35 % har upprätthållits. Den obetydliga nedgången räknat i procentenheter under 2002 till följd av handlingsplanerna för den offentliga förvaltningens och rättsväsendets förmåga kompenserades helt genom 2003 års anslag. Under 2003, dvs. efter den period som revisionen omfattar, inriktade man sig på ekonomisk och social sammanhållning. Flera länder anslog mer än 35 % av sina anslag för 2003 för investeringar i ekonomisk och social sammanhållning. Genomsnittet låg på 39 %. Med tanke på att det första året med inriktning på ekonomisk och social sammanhållning (2000 års projekt) håller på att avslutas, gör de bevis som finns tillgängliga det svårt att basera rimliga tvivel angående absorptionsförmågan på så begränsade uppgifter. Man bör också ta hänsyn till det faktum att länderna hade konkurrerande prioriteringar vid sina förberedelser inför anslutningen. Dessutom fanns anslag för både investeringar och institutionsuppbyggnad i andra övergripande kapitel som indirekt påverkade förberedelserna inför förvaltningen av strukturfonderna.

| 8.59 | Det finns ett stort behov av ytterligare stöd till institutionsuppbyggnad inom området strukturfondsförvaltning efter anslutningen. Ansenliga resurser bör avsättas till efterhandskontroller av strukturfondsverksamhet i de nya medlemsstaterna. En tydlig strategi bör införas där man identifierar de olika åtgärder som ännu behöver vidtas för att förbereda de nuvarande och framtida kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna. Kommissionen bör öka sina ansträngningar att göra Phare mer likt strukturfonderna genom att ge framtida förvaltningsmyndigheter status som genomförandeorgan för Phare, ge stöd i form av ett system med efterhandskontroller, samt införa flerårig planering grundad på nationella utvecklingsplaner. |
| --- | --- |

8.59

Det finns ett stort behov av ytterligare stöd till institutionsuppbyggnad inom området strukturfondsförvaltning efter anslutningen. Ansenliga resurser bör avsättas till efterhandskontroller av strukturfondsverksamhet i de nya medlemsstaterna. En tydlig strategi bör införas där man identifierar de olika åtgärder som ännu behöver vidtas för att förbereda de nuvarande och framtida kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna. Kommissionen bör öka sina ansträngningar att göra Phare mer likt strukturfonderna genom att ge framtida förvaltningsmyndigheter status som genomförandeorgan för Phare, ge stöd i form av ett system med efterhandskontroller, samt införa flerårig planering grundad på nationella utvecklingsplaner.

| 8.59 | Efter anslutningen kommer de nya medlemsstaterna att fortsätta att få mycket direkt stöd från generaldirektoraten med ansvar för strukturfonderna för att hjälpa dem att förvalta programmen effektivt, på samma sätt som de får i samband med utarbetandet av programmen och utformandet av deras system för tillhandahållande och förvaltning. Alla nya medlemsstater har inrättat revisionsenheter för att uppfylla de krav på finansiell kontroll som anges i förordning (EG) nr 438/2001. Kommissionen kommer att övervaka deras arbete under den kommande perioden och kommer själv att testa dessa system. Hänsyn tas redan till de erfarenheter som gjorts, och EDIS–färdplanerna för Bulgarien och Rumänien tillsammans med de reviderade riktlinjerna för Phare beaktas redan vid utformandet av strategin. Att utse genomförandeorgan är kandidatländernas egna suveräna beslut och kommissionen har ingen befogenhet att föreskriva ett sådant beslut. Faktum är att processen för utveckling av ett EDIS–godkännande är den motsatta. Phares genomförandeorgan bör, för att inte förlora sina förvärvade erfarenheter, bli (eller integreras i) strukturfondernas förvaltnings- och genomförandeorgan. |
| --- | --- |

8.59

Efter anslutningen kommer de nya medlemsstaterna att fortsätta att få mycket direkt stöd från generaldirektoraten med ansvar för strukturfonderna för att hjälpa dem att förvalta programmen effektivt, på samma sätt som de får i samband med utarbetandet av programmen och utformandet av deras system för tillhandahållande och förvaltning. Alla nya medlemsstater har inrättat revisionsenheter för att uppfylla de krav på finansiell kontroll som anges i förordning (EG) nr 438/2001. Kommissionen kommer att övervaka deras arbete under den kommande perioden och kommer själv att testa dessa system. Hänsyn tas redan till de erfarenheter som gjorts, och EDIS–färdplanerna för Bulgarien och Rumänien tillsammans med de reviderade riktlinjerna för Phare beaktas redan vid utformandet av strategin. Att utse genomförandeorgan är kandidatländernas egna suveräna beslut och kommissionen har ingen befogenhet att föreskriva ett sådant beslut. Faktum är att processen för utveckling av ett EDIS–godkännande är den motsatta. Phares genomförandeorgan bör, för att inte förlora sina förvärvade erfarenheter, bli (eller integreras i) strukturfondernas förvaltnings- och genomförandeorgan.

---

(1)  Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern, Polen, Slovenien, Slovakien, Bulgarien och Rumänien. Den 1 maj 2004 blev dessa länder, med undantag av Bulgarien och Rumänien, medlemsstater i Europeiska unionen.

(2)  Cypern och Malta (som blev medlemsstater i Europeiska unionen den 1 maj 2004) och Turkiet. Dessa stödprogram var förhållandevis obetydliga i fråga om betalningar under 2003.

(3)  Polen, Ungern och omstrukturering i öst, rådets förordning (EEG) nr 3906/89.

(4)  Strukturpolitiskt föranslutningsinstrument, rådets förordning (EG) nr 1267/1999. För de länder som blev medlemsstater den 1 maj 2004 omvandlas detta instrument till Sammanhållningsfonden.

(5)  Särskilt föranslutningsprogram för jordbruket och landsbygdens utveckling, rådets förordning (EG) nr 1268/1999.

(6)  Med undantag av programmen för medelhavsländerna.

(7)  Phare: Tjeckien, Litauen, Ungern, Polen, Bulgarien och Rumänien. Ispa: Estland, Lettland, Litauen, Polen och Slovenien. Sapard: Polen, Bulgarien och Rumänien.

(8)  De främsta iakttagelserna från den granskningen presenteras i punkterna 8.45–8.53.

(9)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 8.4.

(10)  Tjeckien, Lettland, Litauen, Ungern, Slovenien och Slovakien.

(11)  SEK(1999) 1596. Riktlinjerna är bindande eftersom det hänvisas till dem i artikel 8 i rådets förordning (EEG) nr 3906/89 och de är en del av den finansieringsplan som upprättas mellan kommissionen och det aktuella kandidatlandet.

(12)  Nationella fonder har inrättats i samtliga kandidatländer för att hantera medel från alla tre föranslutningsinstrumenten, både inkomster från kommissionen och utdelning av medel till verkställande organ.

(13)  Parallell medfinansiering innebär att parterna finansierar olika projektdelar, möjligen vid olika tidpunkter, och tillhörande betalningar görs separat. Den andra formen är gemensam medfinansiering som innebär att varje projektdel medfinansieras samtidigt och betalningar görs samtidigt av parterna.

(14)  Artikel 9.1 i rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument (EGT L 161, 26.6.1999, s. 73).

(15)  Eftersom EG–lagstiftningen inte är direkt tillämplig i kandidatländerna inkluderades dessa krav i bilaga III till finansieringsplanen. En finansieringsplan upprättas för varje projekt efter det att kommissionen fattat beslut.

(16)  Det var endast inom transportsektorn i Estland och vägsektorn i Ungern och Litauen som Generaldirektoratet för regionalpolitik ansåg det lämpligt att inleda det formella förfarandet för att godkänna EDIS.

(17)  Upphandlingshandlingar måste lämnas in flera gånger (i ett fall sju gånger) innan de blev godkända och i tre av de tolv upphandlingsförfaranden som granskats godkändes inte utvärderingsrapporterna av kommissionens delegation och utvärderingen måste göras om.

(18)  Den officiella skriftväxling som följde på granskningen av de olika versionerna av upphandlingshandlingarna som hade lämnats in till delegationerna för godkännande, dokumenterades inte helt.

(19)  Fleråriga finansieringsöverenskommelser, avsnitt A, artikel 6.

(20)  Beloppen har rapporterats av generaldirektoratet för utvidgning.

(21)  Artikel 12.2 i rådets förordning (EG) nr 1266/1999 och bilaga III i finansieringsplanen.

(22)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 8.14–8.22.

(23)  Förfaranden för upphandling och tilldelning av kontrakt granskades endast för de betalningar (13 stycken) som gjordes enligt den relativt nya stödordningen för ekonomisk och social sammanhållning. En mer ingående granskning av förfarandena för upphandling och tilldelning av kontrakt utfördes inför granskningen i samband med revisionsförklaringen för 2002. Se årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 8.38–8.43.

(24)  De återstående betalningarna, som granskades vid kommissionen och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, uppvisade inga fel.

(25)  Artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 1267/1999 och bilaga III.1 i finansieringsplanen.

(26)  I tre fall uppfylldes inte kravet att utgifter skall ha uppkommit eftersom Sapard–betalningar gjordes mot obetalda fakturor, i tre fall följdes inte bestämmelserna för privat upphandling enligt vilka tre anbud skall lämnas in för varje vara som kostar mer än 10 000 euro, i två fall överskreds den gräns för offentligt stöd som föreskrivs i Sapard-programmet och i två fall följdes inte förfarandet för att godkänna kontrollistor.

(27)  För närmare upplysningar se punkterna 38–40 i särskild rapport om Sapard nr 2/2004 (EUT C 295, 30.11.2004).

(28)  Årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 8.45.

(29)  Bulgarien och Rumänien.

(30)  Vilket anges i rådets förordning (EG) nr 1268/1999 av den 21 juni 1999 om gemenskapsstöd för föranslutningsåtgärder för jordbruket och landsbygdens utveckling i kandidatländerna i Central- och Östeuropa under föranslutningsperioden (EGT L 161, 26.6.1999, s. 87).

(31)  De tio länderna är Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern, Polen, Slovenien, Slovakien, Bulgarien och Rumänien.

KAPITEL 9

Administrativa utgifter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Institutionernas och gemenskapsorganens administrativa utgifter

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Inledning

Granskningens mål

Granskningsmetoder

Risker

Europaparlamentet

System för övervakning och kontroll

Iakttagelser som rör transaktioner

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

Rådet

System för övervakning och kontroll

Iakttagelser som rör transaktioner

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

Domstolen

System för övervakning och kontroll

Iakttagelser som rör transaktioner

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

Revisionsrätten

System för övervakning och kontroll

Iakttagelser som rör transaktioner

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén

System för övervakning och kontroll

Ekonomiska och sociala kommittén

System för övervakning och kontroll

Iakttagelser som rör transaktioner

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

Regionkommittén

System för övervakning och kontroll

Iakttagelser som rör transaktioner

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

Kommissionen

Övervakningssystem för och kontroller av administrativa utgifter

Iakttagelser som rör transaktioner

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

Övergripande sammanfattning och rekommendationer

Granskning av de decentraliserade organen

Granskning av Europaskolorna

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INSTITUTIONERNAS OCH GEMENSKAPSORGANENS ADMINISTRATIVA UTGIFTER |
| Inledning |
| 9.1 | Rubrik 5 i budgetplanen, ”Administrativa utgifter”, innehåller institutionernas och andra organs administrativa anslag (del A i budgeten för kommissionens del). Dessa anslag förvaltas av institutionerna och organen själva och används till att betala löner, ersättningar och pensioner till personer som arbetar för gemenskapens institutioner, samt till hyra, inköp och diverse administrativa utgifter. Utgifterna 2003 uppgick till 5 305 miljoner euro vilket framgår av
  tabell 9.1
  . Det totala antalet tjänster som tilldelades varje institution i den ursprungliga budgeten för 2003 visas i
  tabell 9.2
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INSTITUTIONERNAS OCH GEMENSKAPSORGANENS ADMINISTRATIVA UTGIFTER

Inledning

9.1

Rubrik 5 i budgetplanen, ”Administrativa utgifter”, innehåller institutionernas och andra organs administrativa anslag (del A i budgeten för kommissionens del). Dessa anslag förvaltas av institutionerna och organen själva och används till att betala löner, ersättningar och pensioner till personer som arbetar för gemenskapens institutioner, samt till hyra, inköp och diverse administrativa utgifter. Utgifterna 2003 uppgick till 5 305 miljoner euro vilket framgår av
  tabell 9.1
  . Det totala antalet tjänster som tilldelades varje institution i den ursprungliga budgeten för 2003 visas i
  tabell 9.2
  .

Tabell 9.1 – Betalningar per institution

| | Betalningar mot överföringar och anslag för budgetåret (miljoner euro) |
| --- | --- |
| 2002 | 2003 |
| Europaparlamentet | 1 035 | 986 |
| Rådet | 394 | 410 |
| Kommissionen | 3 438 | 3 546 |
| Domstolen | 145 | 148 |
| Revisionsrätten | 76 | 84 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 76 | 81 |
| Regionkommittén | 44 | 46 |
| Europeiska ombudsmannen | 4 | 4 |
| Totalt | 5 212 | 5 305 |
| Källa: Europeiska gemenskapernas årsredovising. |

Betalningar mot överföringar och anslag för budgetåret (miljoner euro)

2002

2003

Europaparlamentet

1 035

986

Rådet

394

410

Kommissionen

3 438

3 546

Domstolen

145

148

Revisionsrätten

76

84

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

76

81

Regionkommittén

44

46

Europeiska ombudsmannen

4

4

Totalt

5 212

5 305

Källa: Europeiska gemenskapernas årsredovising.

Tabell 9.2 – Beviljad personal per institution

| | Beviljad personal (fasta och tillfälliga tjänster, ursprunglig budget) |
| --- | --- |
| 2002 | 2003 |
| Europaparlamentet | 4 338 | 4 960 |
| Rådet | 2 701 | 2 919 |
| Kommissionen | 22 453 | 22 534 |
| Domstolen | 1 129 | 1 140 |
| Revisionsrätten | 575 | 605 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 514 | 525 |
| Regionkommittén | 250 | 252 |
| Europeiska ombudsmannen | 27 | 31 |
| Totalt | 31 987 | 32 966 |
| Källa: Europeiska unionens allmänna budget. |

Beviljad personal (fasta och tillfälliga tjänster, ursprunglig budget)

2002

2003

Europaparlamentet

4 338

4 960

Rådet

2 701

2 919

Kommissionen

22 453

22 534

Domstolen

1 129

1 140

Revisionsrätten

575

605

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

514

525

Regionkommittén

250

252

Europeiska ombudsmannen

27

31

Totalt

31 987

32 966

Källa: Europeiska unionens allmänna budget.

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Inledning

Granskningens mål

| 9.2 | Målet med revisionsrättens granskning inför revisionsförklaringen för de administrativa utgifterna var att bedöma






  a) | tillförlitligheten hos de konsoliderade räkenskaperna för budgetåret som slutade den 31 december 2003 (vilket behandlas i kapitel 1), och |
| --- | --- | --- |

9.2

Målet med revisionsrättens granskning inför revisionsförklaringen för de administrativa utgifterna var att bedöma

a)

tillförlitligheten hos de konsoliderade räkenskaperna för budgetåret som slutade den 31 december 2003 (vilket behandlas i kapitel 1), och

| b) | de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

b)

de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 9.3 | Revisionsrättens granskning hade också som mål att bedöma hur institutionerna genomförde de viktigaste bestämmelserna i budgetförordningen. |
| --- | --- |

9.3

Revisionsrättens granskning hade också som mål att bedöma hur institutionerna genomförde de viktigaste bestämmelserna i budgetförordningen.

Granskningsmetoder

| 9.4 | Vid granskningen bedömdes om de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna för institutionernas administrativa utgifter var lagliga och korrekta. Granskningen bestod av följande:






  a) | Utvärdering av om de övervaknings- och kontrollsystem som institutionerna hade infört fungerade i enlighet med den nya budgetförordningen, det vill säga att tillräckliga kontrollstrukturer och förfaranden har införts, att de miniminormer som varje institution har satt upp efterlevs och att det har inrättats en intern revisionsfunktion. |
| --- | --- | --- |

9.4

Vid granskningen bedömdes om de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna för institutionernas administrativa utgifter var lagliga och korrekta. Granskningen bestod av följande:

a)

Utvärdering av om de övervaknings- och kontrollsystem som institutionerna hade infört fungerade i enlighet med den nya budgetförordningen, det vill säga att tillräckliga kontrollstrukturer och förfaranden har införts, att de miniminormer som varje institution har satt upp efterlevs och att det har inrättats en intern revisionsfunktion.

| b) | Substansgranskning av ett antal transaktioner ur alla olika slags administrativa utgifter och ytterligare ett antal transaktioner för varje mindre institution. |
| --- | --- |

b)

Substansgranskning av ett antal transaktioner ur alla olika slags administrativa utgifter och ytterligare ett antal transaktioner för varje mindre institution.

| c) | Beaktande av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från institutionernas delegerade utanordnare. |
| --- | --- |

c)

Beaktande av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från institutionernas delegerade utanordnare.

| d) | Uppföljning av iakttagelser från tidigare årsrapporter (
  tabell 9.3
  ). |
| --- | --- |

d)

Uppföljning av iakttagelser från tidigare årsrapporter (
  tabell 9.3
  ).

Tabell 9.3 – Uppföljning av iakttagelser från tidigare årsrapporter

| Iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Behövs ytterligare åtgärder? |
| --- | --- | --- |
| Befordring av personal utan uttagningsprov |
| Årsrapporten för budgetåret 2001, punkt 7.17. |
| Enligt fotnoterna till Europaparlamentets och revisionsrättens tjänsteförteckningar, betalar de två institutionerna personal i en given kategori en ersättning som gäller för en högre kategori. Detta överensstämmer inte med tjänsteföreskrifterna där det anges att en tjänsteman får befordras från en kategori till en annan endast på grundval av uttagningsprov. | I Europaparlamentets tjänsteförteckningar, men inte i revisionsrättens, fastställdes att det gick att befordra ytterligare en person från en kategori till en annan utan uttagningsprov (ad personam-befordran).
  Europaparlamentets tjänsteförteckning gjorde det alltså möjligt för institutionen att år 2003 fortsätta att befordra personer som inte hade blivit godkända vid ett uttagningsprov, trots att detta inte överensstämde med tjänsteföreskrifterna. | Nej, eftersom de nya tjänsteföreskrifterna helt har förändrat tjänstekategori-strukturen. Därför är frågan om befordran till en högre kategori av personer som inte har blivit godkända vid ett uttagningsprov inte längre relevant. |
| Korrigeringskoefficienter för institutionernas ledamöter |
| Årsrapporten för budgetåret 2001, punkt 7.18. |
| Korrigeringskoefficienter tillämpades vid överföring till ett land annat än anställningslandet av en del av ersättningen till institutionernas ledamöter. | I rådets förordningar (EG) nr 1292/04 och (EG) nr 1293/04 fastställs det att reglerna för överföring gäller för institutionernas ledamöter. | Nej, eftersom den nya förordningen löser problemet. |
| Satser för reseersättningar |
| Årsrapporten för budgetåret 2001, punkt 7.20. |
| De satser som Europaparlamentet använde för betalning av reseersättningar till personal i kategori C och D var högre än de satser som anges i tjänsteföreskrifterna. | Europaparlamentet gjorde på samma sätt 2003.
  I de nya tjänsteföreskrifterna som är tillämpliga från 1 maj 2004 anges att samma satser skall gälla för alla medlemmar av personalen. | Nej, eftersom den nya förordningen löser problemet. |
| Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet |
| Årsrapporten för budgetåret 2001, punkt 7.20. |
| Om tilläggspensionsplanen för Europaparlamentets ledamöter skall bibehållas måste en tillräcklig rättslig grund skapas så snart som möjligt.
  Det bör finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott. | Tilläggspensionsplanen har bibehållits utan att det har skapats någon tillräcklig rättslig grund.
  Inga sådana regler har fastställts. | Ja, en rättslig grund bör skapas.

  Ja, lämpliga regler bör införas. |

Iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Behövs ytterligare åtgärder?

Befordring av personal utan uttagningsprov

Årsrapporten för budgetåret 2001, punkt 7.17.

Enligt fotnoterna till Europaparlamentets och revisionsrättens tjänsteförteckningar, betalar de två institutionerna personal i en given kategori en ersättning som gäller för en högre kategori. Detta överensstämmer inte med tjänsteföreskrifterna där det anges att en tjänsteman får befordras från en kategori till en annan endast på grundval av uttagningsprov.

I Europaparlamentets tjänsteförteckningar, men inte i revisionsrättens, fastställdes att det gick att befordra ytterligare en person från en kategori till en annan utan uttagningsprov (ad personam-befordran).

Europaparlamentets tjänsteförteckning gjorde det alltså möjligt för institutionen att år 2003 fortsätta att befordra personer som inte hade blivit godkända vid ett uttagningsprov, trots att detta inte överensstämde med tjänsteföreskrifterna.

Nej, eftersom de nya tjänsteföreskrifterna helt har förändrat tjänstekategori-strukturen. Därför är frågan om befordran till en högre kategori av personer som inte har blivit godkända vid ett uttagningsprov inte längre relevant.

Korrigeringskoefficienter för institutionernas ledamöter

Årsrapporten för budgetåret 2001, punkt 7.18.

Korrigeringskoefficienter tillämpades vid överföring till ett land annat än anställningslandet av en del av ersättningen till institutionernas ledamöter.

I rådets förordningar (EG) nr 1292/04 och (EG) nr 1293/04 fastställs det att reglerna för överföring gäller för institutionernas ledamöter.

Nej, eftersom den nya förordningen löser problemet.

Satser för reseersättningar

Årsrapporten för budgetåret 2001, punkt 7.20.

De satser som Europaparlamentet använde för betalning av reseersättningar till personal i kategori C och D var högre än de satser som anges i tjänsteföreskrifterna.

Europaparlamentet gjorde på samma sätt 2003.

I de nya tjänsteföreskrifterna som är tillämpliga från 1 maj 2004 anges att samma satser skall gälla för alla medlemmar av personalen.

Nej, eftersom den nya förordningen löser problemet.

Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet

Årsrapporten för budgetåret 2001, punkt 7.20.

Om tilläggspensionsplanen för Europaparlamentets ledamöter skall bibehållas måste en tillräcklig rättslig grund skapas så snart som möjligt.

Det bör finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.

Tilläggspensionsplanen har bibehållits utan att det har skapats någon tillräcklig rättslig grund.

Inga sådana regler har fastställts.

Ja, en rättslig grund bör skapas.

Ja, lämpliga regler bör införas.

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

| Iakttagelser | Vidtagna åtgärder |
| --- | --- |
| Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet | Under de senaste åren har parlamentets administrativa enheter varit aktivt involverade i att utarbeta ett förslag till en gemensam ledamotsstadga vilken bland annat skulle innehålla ett gemensamt pensionssystem för ledamöter av Europaparlamentet och, följaktligen, ett avskaffande av den nuvarande tilläggspensionsplanen. Eftersom det nu står klart att stadgan inte kommer att träda i kraft för den nya valperioden, har revisionsrättens yttrande 5/99 tagits upp igen och förslag kommer att läggas fram inför det nya presidiet i syfte att fastställa de respektive befogenheterna och ansvarsskyldigheterna för parlamentet och den ideella organisation som lyder under luxemburgsk lag och som leds av ett valt verkställande utskott. På grundval av resultaten av en försäkringsteknisk utredning som skall utföras i början av 2005, efter att tidsfristen för att gå med i pensionsplanen gått ut, kommer den finansieringsnivå som krävs för fonden att bli bekant och, beroende på läget, kan åtgärder behöva planeras för att åter få finansieringen av fonden i balans. |

Iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet

Under de senaste åren har parlamentets administrativa enheter varit aktivt involverade i att utarbeta ett förslag till en gemensam ledamotsstadga vilken bland annat skulle innehålla ett gemensamt pensionssystem för ledamöter av Europaparlamentet och, följaktligen, ett avskaffande av den nuvarande tilläggspensionsplanen. Eftersom det nu står klart att stadgan inte kommer att träda i kraft för den nya valperioden, har revisionsrättens yttrande 5/99 tagits upp igen och förslag kommer att läggas fram inför det nya presidiet i syfte att fastställa de respektive befogenheterna och ansvarsskyldigheterna för parlamentet och den ideella organisation som lyder under luxemburgsk lag och som leds av ett valt verkställande utskott. På grundval av resultaten av en försäkringsteknisk utredning som skall utföras i början av 2005, efter att tidsfristen för att gå med i pensionsplanen gått ut, kommer den finansieringsnivå som krävs för fonden att bli bekant och, beroende på läget, kan åtgärder behöva planeras för att åter få finansieringen av fonden i balans.

| 9.5 | Revisionsrättens allmänna slutsats i revisionsförklaringen för de administrativa utgifterna rapporteras i punkt 9.68. Granskningsresultaten för varje institution beskrivs i avdelningarna i detta kapitel i samma ordning som institutionerna räknas upp i den allmänna budgeten för 2003. |
| --- | --- |

9.5

Revisionsrättens allmänna slutsats i revisionsförklaringen för de administrativa utgifterna rapporteras i punkt 9.68. Granskningsresultaten för varje institution beskrivs i avdelningarna i detta kapitel i samma ordning som institutionerna räknas upp i den allmänna budgeten för 2003.

Risker

| 9.6 | De administrativa utgifterna innebär i allmänhet en låg risk. Detta beror i första hand på att det inte finns någon ”delegeringsrisk” eftersom administrativa utgifter handhas av institutionerna och gemenskapsorganen själva, till skillnad från de flesta programutgifter, som betalas ut för kommissionens räkning av nationella organ eller byråer. Dessutom finns det inte någon ”bidragsrisk” eftersom nästan alla administrativa utgifter omfattar transaktioner relaterade till anställning av personal och köp av arbeten, varor och tjänster snarare än bidrag/projektfinansiering. Resultaten av revisionsrättens tidigare granskningar visar att de fel som påträffats till största delen var formella och inte berodde på allvarliga brister i kontrollmiljön. |
| --- | --- |

9.6

De administrativa utgifterna innebär i allmänhet en låg risk. Detta beror i första hand på att det inte finns någon ”delegeringsrisk” eftersom administrativa utgifter handhas av institutionerna och gemenskapsorganen själva, till skillnad från de flesta programutgifter, som betalas ut för kommissionens räkning av nationella organ eller byråer. Dessutom finns det inte någon ”bidragsrisk” eftersom nästan alla administrativa utgifter omfattar transaktioner relaterade till anställning av personal och köp av arbeten, varor och tjänster snarare än bidrag/projektfinansiering. Resultaten av revisionsrättens tidigare granskningar visar att de fel som påträffats till största delen var formella och inte berodde på allvarliga brister i kontrollmiljön.

Europaparlamentet

System för övervakning och kontroll

| 9.7 | I december 2002 antog Europaparlamentet de grundläggande dokument som behövdes för att tillämpa den nya budgetförordningen (nedan kallad budgetförordningen) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Dessa var de nya interna bestämmelserna för budgetgenomförande, stadgar för de interna revisionstjänsterna, utanordnarna och räkenskapsföraren, miniminormer för intern kontroll och särskilda tjänsteutövningsregler. Datasystemet som används för förvaltning av budgetinkomster och budgetutgifter (FINORD) anpassades till de nya bestämmelserna. Utanordnarna kunde dock inte införa kontrollsystem som var fullt funktionsdugliga när budgetförordningen trädde i kraft (den 11 januari 2003). |
| --- | --- |

9.7

I december 2002 antog Europaparlamentet de grundläggande dokument som behövdes för att tillämpa den nya budgetförordningen (nedan kallad budgetförordningen) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Dessa var de nya interna bestämmelserna för budgetgenomförande, stadgar för de interna revisionstjänsterna, utanordnarna och räkenskapsföraren, miniminormer för intern kontroll och särskilda tjänsteutövningsregler. Datasystemet som används för förvaltning av budgetinkomster och budgetutgifter (FINORD) anpassades till de nya bestämmelserna. Utanordnarna kunde dock inte införa kontrollsystem som var fullt funktionsdugliga när budgetförordningen trädde i kraft (den 11 januari 2003).

| 9.8 | Decentraliseringen av kontrollen var en svår uppgift eftersom förfarandena för finansiell och intern kontroll tidigare varit kraftigt centraliserade och beroende av det arbete som utfördes av styrekonomen. Under 2003 kunde Europaparlamentet införa nya kontrollmetoder grundade på decentraliserade ramar för intern kontroll, vilka inbegriper miniminormer för intern kontroll, en central finanstjänst och en intern revisionsfunktion. Utanordnarna kunde dock inte helt tillämpa alla normer för intern kontroll. Detta erkände utanordnarna själva i en egen bedömning av genomförandet av normerna för intern kontroll som gjordes när man utarbetade de årliga verksamhetsrapporterna i början av 2004. Vid den tidpunkten hade ingen av normerna för intern kontroll till fullo följts av samtliga utanordnare. Införandet av vissa normer för intern kontroll, såsom norm 5 (känsliga funktioner), norm 7 (fastställande av mål), norm 14 (anmälan av oegentligheter) och norm 20 (identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen) var endast i inledningsstadiet. Genomförandet av norm 9 (årlig förvaltningsplan), norm 15 (dokumentation av förfaranden), norm 17 (övervakning), norm 11 (riskanalys och riskhantering) och norm 19 (verksamhetens kontinuitet) behövde förstärkas. En handlingsplan skall rätta till de konstaterade bristerna (se punkt 9.11). |
| --- | --- |

9.8

Decentraliseringen av kontrollen var en svår uppgift eftersom förfarandena för finansiell och intern kontroll tidigare varit kraftigt centraliserade och beroende av det arbete som utfördes av styrekonomen. Under 2003 kunde Europaparlamentet införa nya kontrollmetoder grundade på decentraliserade ramar för intern kontroll, vilka inbegriper miniminormer för intern kontroll, en central finanstjänst och en intern revisionsfunktion. Utanordnarna kunde dock inte helt tillämpa alla normer för intern kontroll. Detta erkände utanordnarna själva i en egen bedömning av genomförandet av normerna för intern kontroll som gjordes när man utarbetade de årliga verksamhetsrapporterna i början av 2004. Vid den tidpunkten hade ingen av normerna för intern kontroll till fullo följts av samtliga utanordnare. Införandet av vissa normer för intern kontroll, såsom norm 5 (känsliga funktioner), norm 7 (fastställande av mål), norm 14 (anmälan av oegentligheter) och norm 20 (identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen) var endast i inledningsstadiet. Genomförandet av norm 9 (årlig förvaltningsplan), norm 15 (dokumentation av förfaranden), norm 17 (övervakning), norm 11 (riskanalys och riskhantering) och norm 19 (verksamhetens kontinuitet) behövde förstärkas. En handlingsplan skall rätta till de konstaterade bristerna (se punkt 9.11).

| 9.7 och 9.8. | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Under 2003 förändrades, på grund av den nya budgetförordningen, institutionens finansiella och interna kontrollförfaranden från att ha varit som revisionsrätten säger ”kraftigt centraliserade” till att bli kraftigt decentraliserade, där tiden för antagandet av de aktuella texterna sammanföll med tiden för ikraftträdandet. Resultatet blev att institutionen stod inför stora svårigheter att i tillräckligt antal finna den finansiellt kvalificerade personal som krävdes, att tillhandahålla lämplig utbildning för samtliga berörda och att organisera nödvändigt centralt stöd. De svagheter som påpekats av revisionsrätten kan hänföras till dessa omständigheter vilka avspeglar de svårigheter som uppstår i samband med att stora förändringar genomförs med kort varsel.
  I mars 2004 drog den huvudansvarige delegerade utanordnaren slutsatser från 2003 års erfarenheter i form av en förklaring och en bifogad handlingsplan. Handlingsplanen är avsedd att ta itu med frågor av institutionstäckande natur som revisionsrätten också påpekat i sina iakttagelser. Revisionsrätten har helt riktigt beskrivit handlingsplanen som ”ambitiös” (se punkt 9.11 nedan) och den kommer att genomföras så långt som möjligt under 2004. Dessutom och som revisionsrätten påpekar har avdelningsvisa handlingsplaner utarbetats av internrevisorn i samförstånd med de ansvariga delegerade utanordnarna |
| --- | --- |

9.7 och 9.8.

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Under 2003 förändrades, på grund av den nya budgetförordningen, institutionens finansiella och interna kontrollförfaranden från att ha varit som revisionsrätten säger ”kraftigt centraliserade” till att bli kraftigt decentraliserade, där tiden för antagandet av de aktuella texterna sammanföll med tiden för ikraftträdandet. Resultatet blev att institutionen stod inför stora svårigheter att i tillräckligt antal finna den finansiellt kvalificerade personal som krävdes, att tillhandahålla lämplig utbildning för samtliga berörda och att organisera nödvändigt centralt stöd. De svagheter som påpekats av revisionsrätten kan hänföras till dessa omständigheter vilka avspeglar de svårigheter som uppstår i samband med att stora förändringar genomförs med kort varsel.

I mars 2004 drog den huvudansvarige delegerade utanordnaren slutsatser från 2003 års erfarenheter i form av en förklaring och en bifogad handlingsplan. Handlingsplanen är avsedd att ta itu med frågor av institutionstäckande natur som revisionsrätten också påpekat i sina iakttagelser. Revisionsrätten har helt riktigt beskrivit handlingsplanen som ”ambitiös” (se punkt 9.11 nedan) och den kommer att genomföras så långt som möjligt under 2004. Dessutom och som revisionsrätten påpekar har avdelningsvisa handlingsplaner utarbetats av internrevisorn i samförstånd med de ansvariga delegerade utanordnarna

| 9.9 | Det standardiserade kontrollsystemet som tidigare var styrekonomens ansvar ersattes av tio ramar för intern kontroll baserade på förhandskontroller av varje transaktion och bibehållande av vissa delar av det tidigare systemet såsom möjligheten att neka godkännande och att upphäva dessa nekanden. På grund av att det saknades enhetliga definitioner av fel och gemensamma sätt att dokumentera och klassificera fel, samt på grund av att kontrollresultaten rapporterades på olika sätt var det svårt att dra några allmänna slutsatser om huruvida de fel som hade upptäckts vid förhandsgranskningen var väsentliga. Utanordnarna införde inte några efterhandskontroller. Med tanke på att ramarna för intern kontroll är ofullständigt genomförda, är det nödvändigt med efterhandskontroller. |
| --- | --- |

9.9

Det standardiserade kontrollsystemet som tidigare var styrekonomens ansvar ersattes av tio ramar för intern kontroll baserade på förhandskontroller av varje transaktion och bibehållande av vissa delar av det tidigare systemet såsom möjligheten att neka godkännande och att upphäva dessa nekanden. På grund av att det saknades enhetliga definitioner av fel och gemensamma sätt att dokumentera och klassificera fel, samt på grund av att kontrollresultaten rapporterades på olika sätt var det svårt att dra några allmänna slutsatser om huruvida de fel som hade upptäckts vid förhandsgranskningen var väsentliga. Utanordnarna införde inte några efterhandskontroller. Med tanke på att ramarna för intern kontroll är ofullständigt genomförda, är det nödvändigt med efterhandskontroller.

| 9.9 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Avskaffandet av begreppen ”nekande av godkännande” och ”upphävande” betraktas som en del av den pågående översynen av de interna bestämmelserna. Enligt förslaget till reviderat regelverk skall förhandskontrollörerna fastställa huruvida de aktuella transaktionerna står i överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna. När det gäller frågorna om fel överlämnade den tidigare styrekonomen till utanordnarna sent år 2002 den feltypologi som använts av honom. Utanordnarna var dock inte skyldiga att använda sig av denna typologi och flera sökte utveckla definitioner på egen hand. Resultatet blev att det uppstod problem när det gällde att jämföra och sammanställa uppgifterna om fel. Denna fråga finns därför med i den ovannämnda handlingsplanen från den huvudansvarige delegerade utanordnaren. Vad beträffar kommentaren om avsaknaden av efterhandskontroller har utanordnarna riktat sin uppmärksamhet främst på att inrätta en effektiv förhandskontrollfunktion. Med tanke på arten av de transaktioner som hanteras av parlamentet och avsaknaden av både delegerings– och bidragsrisker kommer detta att även fortsättningsvis vara fallet under de kommande två åren, till dess att nivån på förhandskontrollen harmoniserats och stabiliserats på institutionsnivå. Under tiden kommer behovet av fullt utvecklade efterhandskontroller att bedömas på grundval av en mer utvecklad egenbedömning av risker och kontroller av respektive utanordnare. De utanordnare vars enheter hanterar ett stort antal liknande och återkommande administrativa transaktioner har dock börjat införa en funktion för efterhandskontroll. |
| --- | --- |

9.9

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Avskaffandet av begreppen ”nekande av godkännande” och ”upphävande” betraktas som en del av den pågående översynen av de interna bestämmelserna. Enligt förslaget till reviderat regelverk skall förhandskontrollörerna fastställa huruvida de aktuella transaktionerna står i överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna. När det gäller frågorna om fel överlämnade den tidigare styrekonomen till utanordnarna sent år 2002 den feltypologi som använts av honom. Utanordnarna var dock inte skyldiga att använda sig av denna typologi och flera sökte utveckla definitioner på egen hand. Resultatet blev att det uppstod problem när det gällde att jämföra och sammanställa uppgifterna om fel. Denna fråga finns därför med i den ovannämnda handlingsplanen från den huvudansvarige delegerade utanordnaren. Vad beträffar kommentaren om avsaknaden av efterhandskontroller har utanordnarna riktat sin uppmärksamhet främst på att inrätta en effektiv förhandskontrollfunktion. Med tanke på arten av de transaktioner som hanteras av parlamentet och avsaknaden av både delegerings– och bidragsrisker kommer detta att även fortsättningsvis vara fallet under de kommande två åren, till dess att nivån på förhandskontrollen harmoniserats och stabiliserats på institutionsnivå. Under tiden kommer behovet av fullt utvecklade efterhandskontroller att bedömas på grundval av en mer utvecklad egenbedömning av risker och kontroller av respektive utanordnare. De utanordnare vars enheter hanterar ett stort antal liknande och återkommande administrativa transaktioner har dock börjat införa en funktion för efterhandskontroll.

| 9.10 | Vid revisionsrättens granskning uppdagades dessutom brister i förhandskontrollerna av utbetalningar av personalens löner. De nyckelkontroller av personalens löner som styrekonomen tidigare gjorde ersattes inte med några lika effektiva kontroller. Detta berodde på problem med tillgängligheten av ett nytt datasystem. |
| --- | --- |

9.10

Vid revisionsrättens granskning uppdagades dessutom brister i förhandskontrollerna av utbetalningar av personalens löner. De nyckelkontroller av personalens löner som styrekonomen tidigare gjorde ersattes inte med några lika effektiva kontroller. Detta berodde på problem med tillgängligheten av ett nytt datasystem.

| 9.10 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  GD Personal mötte tekniska svårigheter när det gällde att överföra IT–resurser som använts av den tidigare styrekonomens enheter för förhandskontroller av utbetalningar av personalens löner. Detta begränsade generaldirektoratets möjligheter att genomföra meningsfulla kontroller under en stor del av första halvåret 2003. Bristerna i samband med kontrollerna av löneutbetalningarna, såsom ett resultat av dessa svårigheter, noterades av de involverade förhandskontrollörerna och erkändes i de årliga rapporter och delrapporter som lades fram av utanordnaren. En effektiv kontroll av löneutbetalningarna kommer i framtiden att kräva en ihärdig och samlad ansträngning under åtskilliga månader där efterhandskontroller sker tillsammans med ett integrerat system av operationella förhandskontroller som garanterar laglighet och korrekthet i de månatliga löneutbetalningarna till personalen. |
| --- | --- |

9.10

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

GD Personal mötte tekniska svårigheter när det gällde att överföra IT–resurser som använts av den tidigare styrekonomens enheter för förhandskontroller av utbetalningar av personalens löner. Detta begränsade generaldirektoratets möjligheter att genomföra meningsfulla kontroller under en stor del av första halvåret 2003. Bristerna i samband med kontrollerna av löneutbetalningarna, såsom ett resultat av dessa svårigheter, noterades av de involverade förhandskontrollörerna och erkändes i de årliga rapporter och delrapporter som lades fram av utanordnaren. En effektiv kontroll av löneutbetalningarna kommer i framtiden att kräva en ihärdig och samlad ansträngning under åtskilliga månader där efterhandskontroller sker tillsammans med ett integrerat system av operationella förhandskontroller som garanterar laglighet och korrekthet i de månatliga löneutbetalningarna till personalen.

| 9.11 | Europaparlamentet har gjort en egenbedömning av genomförandet av normerna för intern kontroll (punkt 9.8); i verksamhetsrapporter och interna granskningar identifierades de huvudsakliga bristerna i de nya systemen och handlingsplaner utarbetades för att rätta till dem. I synnerhet har handlingsplaner på avdelningsnivå och central nivå utarbetats för att man skulle kunna ta itu med de brister som hade konstaterats av internrevisorn. Generalsekreteraren erkände i sin årliga förklaring att att det finns brister, och godkände en ambitiös handlingsplan för att normerna för intern kontroll skulle kunna genomföras utan förseningar. |
| --- | --- |

9.11

Europaparlamentet har gjort en egenbedömning av genomförandet av normerna för intern kontroll (punkt 9.8); i verksamhetsrapporter och interna granskningar identifierades de huvudsakliga bristerna i de nya systemen och handlingsplaner utarbetades för att rätta till dem. I synnerhet har handlingsplaner på avdelningsnivå och central nivå utarbetats för att man skulle kunna ta itu med de brister som hade konstaterats av internrevisorn. Generalsekreteraren erkände i sin årliga förklaring att att det finns brister, och godkände en ambitiös handlingsplan för att normerna för intern kontroll skulle kunna genomföras utan förseningar.

| 9.11 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Se svar till punkterna 9.7 och 9.8. |
| --- | --- |

9.11

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Se svar till punkterna 9.7 och 9.8.

| 9.12 | Vissa bestämmelser i artikel 81 i budgetförordningen och artikel 104 i kommissionens förordning om genomförandebestämmelser för budgetförordningen (nedan kallade ”genomförandebestämmelserna”) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) har inte genomförts fullt ut av utanordnarna. De handlar om vilken skillnad man skall göra i bokföringen mellan olika sorters betalningar, definition av vad för slags styrkande handlingar som krävs för varje sorts betalning och hur dessa dokument skall förvaras. I Europaparlamentets räkenskaper går det inte att identifiera vilka olika sorters betalningar som har gjorts (betalning av hela det utestående beloppet, förhandsfinansiering, löpande betalning eller slutbetalning). Vilket slags styrkande handlingar som krävs för varje sorts betalning har inte definierats. Underlåtenhet att förvara och arkivera styrkande handlingar på ett lämpligt sätt försvårar i hög grad interna och externa kontroller och innebär ett avbrott i verifieringskedjan. I de flesta fall kunde revisionsrättens revisorer få tag på de underlag som behövdes för att kontrollera om betalningarna var korrekta, men kunde inte avgöra om dessa dokument hade granskats vid förhandskontroller. |
| --- | --- |

9.12

Vissa bestämmelser i artikel 81 i budgetförordningen och artikel 104 i kommissionens förordning om genomförandebestämmelser för budgetförordningen (nedan kallade ”genomförandebestämmelserna”) (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) har inte genomförts fullt ut av utanordnarna. De handlar om vilken skillnad man skall göra i bokföringen mellan olika sorters betalningar, definition av vad för slags styrkande handlingar som krävs för varje sorts betalning och hur dessa dokument skall förvaras. I Europaparlamentets räkenskaper går det inte att identifiera vilka olika sorters betalningar som har gjorts (betalning av hela det utestående beloppet, förhandsfinansiering, löpande betalning eller slutbetalning). Vilket slags styrkande handlingar som krävs för varje sorts betalning har inte definierats. Underlåtenhet att förvara och arkivera styrkande handlingar på ett lämpligt sätt försvårar i hög grad interna och externa kontroller och innebär ett avbrott i verifieringskedjan. I de flesta fall kunde revisionsrättens revisorer få tag på de underlag som behövdes för att kontrollera om betalningarna var korrekta, men kunde inte avgöra om dessa dokument hade granskats vid förhandskontroller.

| 9.12 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  När det gäller ”vilken skillnad man skall göra i bokföringen mellan olika sorters betalningar”, med tanke på att parlamentet hanterar enbart utgifter av administrativ natur, kan man konstatera att de flesta betalningar är ”betalningar av hela fordran” vid ”den tid då de görs”. Hur som helst kommer möjligheten att införa förändringar i redovisningssystemen för att ange skillnaderna mellan olika slags betalningar att utredas. När det gäller styrkande handlingar utfärdade generalsekreteraren riktlinjer den 1 april 2003 om utanordnarnas bevarande av styrkande handlingar i original. I riktlinjerna föreskrivs att varje enskild delegerad utanordnare skall anta ett motiverat beslut om att utse anställda som är ansvariga för arkivet. Ytterligare arbete avseende denna aspekt av ekonomisk förvaltning planeras under den handlingsplan som utarbetats av den huvudansvarige delegerade utanordnaren, och under de senaste månaderna har åtgärder vidtagits inom flera generaldirektorat för att åstadkomma nödvändiga förbättringar. |
| --- | --- |

9.12

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

När det gäller ”vilken skillnad man skall göra i bokföringen mellan olika sorters betalningar”, med tanke på att parlamentet hanterar enbart utgifter av administrativ natur, kan man konstatera att de flesta betalningar är ”betalningar av hela fordran” vid ”den tid då de görs”. Hur som helst kommer möjligheten att införa förändringar i redovisningssystemen för att ange skillnaderna mellan olika slags betalningar att utredas. När det gäller styrkande handlingar utfärdade generalsekreteraren riktlinjer den 1 april 2003 om utanordnarnas bevarande av styrkande handlingar i original. I riktlinjerna föreskrivs att varje enskild delegerad utanordnare skall anta ett motiverat beslut om att utse anställda som är ansvariga för arkivet. Ytterligare arbete avseende denna aspekt av ekonomisk förvaltning planeras under den handlingsplan som utarbetats av den huvudansvarige delegerade utanordnaren, och under de senaste månaderna har åtgärder vidtagits inom flera generaldirektorat för att åstadkomma nödvändiga förbättringar.

| 9.13 | Enligt artikel 67.1 i genomförandebestämmelserna skall utanordnaren reglera transaktionerna i förskottskontot senast vid utgången av efterföljande månad för att säkra avstämningen mellan saldoposten och banksaldot. När det gäller reseersättningar och traktamenten till ledamöter respekterades i allmänhet inte denna tidsfrist under 2003. Mot slutet av året hade omkring 11 miljoner euro som betalats till ledamöterna från ett förskottskonto i september, oktober och november ännu inte påförts budgeträkenskaperna. |
| --- | --- |

9.13

Enligt artikel 67.1 i genomförandebestämmelserna skall utanordnaren reglera transaktionerna i förskottskontot senast vid utgången av efterföljande månad för att säkra avstämningen mellan saldoposten och banksaldot. När det gäller reseersättningar och traktamenten till ledamöter respekterades i allmänhet inte denna tidsfrist under 2003. Mot slutet av året hade omkring 11 miljoner euro som betalats till ledamöterna från ett förskottskonto i september, oktober och november ännu inte påförts budgeträkenskaperna.

| 9.13 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Under 2003 var tiden för att reglera transaktionerna i förskottskontot mellan 8 och 10 veckor under perioden fram till den 1 juli. En tillfällig minskning av antalet anställda med ansvar för dessa transaktioner ledde till en ökning av tiden men sedan extra personal tillsatts 2004 har behandlingstiderna återgått till de tidigare nivåerna. Det är svårt att minska behandlingstiden till mindre än två månader på grund av det sätt på vilket arbetet är organiserat och detta skulle fortfarande gälla även om det blev en betydande ökning av den personalstyrka som är ansvarig för att kontrollera förskottskontona. För att minska tidsåtgången skulle varje transaktion behöva avslutas när betalningen görs genom förskottskontot på grundval av de erhållna styrkande handlingarna och belopp skulle systematiskt behöva återkrävas om minsta lilla dokument saknades. Varje ofullständigt ärende skulle behöva behandlas ytterligare en gång så snart som det saknade dokumentet inkommit. Det som nu gäller är att ledamoten uppmanas tillhandahålla det saknade dokumentet innan utbetalning sker. Även om detta ökar den tid som behövs för att avsluta transaktionen genom utbetalning, minskas faktiskt den totala tid som behövs för att behandla det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

9.13

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Under 2003 var tiden för att reglera transaktionerna i förskottskontot mellan 8 och 10 veckor under perioden fram till den 1 juli. En tillfällig minskning av antalet anställda med ansvar för dessa transaktioner ledde till en ökning av tiden men sedan extra personal tillsatts 2004 har behandlingstiderna återgått till de tidigare nivåerna. Det är svårt att minska behandlingstiden till mindre än två månader på grund av det sätt på vilket arbetet är organiserat och detta skulle fortfarande gälla även om det blev en betydande ökning av den personalstyrka som är ansvarig för att kontrollera förskottskontona. För att minska tidsåtgången skulle varje transaktion behöva avslutas när betalningen görs genom förskottskontot på grundval av de erhållna styrkande handlingarna och belopp skulle systematiskt behöva återkrävas om minsta lilla dokument saknades. Varje ofullständigt ärende skulle behöva behandlas ytterligare en gång så snart som det saknade dokumentet inkommit. Det som nu gäller är att ledamoten uppmanas tillhandahålla det saknade dokumentet innan utbetalning sker. Även om detta ökar den tid som behövs för att avsluta transaktionen genom utbetalning, minskas faktiskt den totala tid som behövs för att behandla det aktuella ärendet.

| 9.14 | Enligt artikel 11 i Europaparlamentets interna bestämmelser för genomförandet av det egna budgetavsnittet finns det möjlighet att göra utbetalningar genom att använda ett stående betalningsuppdrag. I sådant fall görs utgiften utan att utanordnaren förhandskontrollerar och godkänner den. När betalningen har gjorts utfärdar utanordnaren ett intyg om riktigheten i uppgifterna i syfte att belasta budgeten med detta belopp (artikel 11.4 i de interna bestämmelserna). För att budgetförordningen skall respekteras måste utgifterna kontrolleras och godkännas före betalning. |
| --- | --- |

9.14

Enligt artikel 11 i Europaparlamentets interna bestämmelser för genomförandet av det egna budgetavsnittet finns det möjlighet att göra utbetalningar genom att använda ett stående betalningsuppdrag. I sådant fall görs utgiften utan att utanordnaren förhandskontrollerar och godkänner den. När betalningen har gjorts utfärdar utanordnaren ett intyg om riktigheten i uppgifterna i syfte att belasta budgeten med detta belopp (artikel 11.4 i de interna bestämmelserna). För att budgetförordningen skall respekteras måste utgifterna kontrolleras och godkännas före betalning.

| 9.14 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  För vissa typer av utgifter (hyror, el, gas, vatten osv.) insisterar leverantören på betalning i form av stående betalningsuppdrag eller direktdebitering. I parlamentets interna förfaranden tillåts sådana betalningar enbart i de fall då den behörige utanordnaren inte kan förhandla fram ett annat betalningsarrangemang. Detta villkor finns inskrivet i förslaget till reviderad version av de interna bestämmelserna. Dessutom kommer administrationen att överväga eventuella alternativa betalningsvillkor i syfte att få institutionens interna bestämmelser och förfaranden att bättre överensstämma med budgetförordningen. |
| --- | --- |

9.14

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

För vissa typer av utgifter (hyror, el, gas, vatten osv.) insisterar leverantören på betalning i form av stående betalningsuppdrag eller direktdebitering. I parlamentets interna förfaranden tillåts sådana betalningar enbart i de fall då den behörige utanordnaren inte kan förhandla fram ett annat betalningsarrangemang. Detta villkor finns inskrivet i förslaget till reviderad version av de interna bestämmelserna. Dessutom kommer administrationen att överväga eventuella alternativa betalningsvillkor i syfte att få institutionens interna bestämmelser och förfaranden att bättre överensstämma med budgetförordningen.

Iakttagelser som rör transaktioner

| 9.15 | De transaktioner som granskades var i allt väsentligt lagliga och korrekta. I vissa fall hade de formella kraven inte efterlevts men detta innebar inte att felaktiga belopp hade betalats. |
| --- | --- |

9.15

De transaktioner som granskades var i allt väsentligt lagliga och korrekta. I vissa fall hade de formella kraven inte efterlevts men detta innebar inte att felaktiga belopp hade betalats.

| 9.15 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Parlamentet noterar revisionsrättens slutsatser |
| --- | --- |

9.15

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Parlamentet noterar revisionsrättens slutsatser

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

| 9.16 | Enligt artikel 60.7 i budgetförordningen skall den delegerade utanordnaren ”genom en årlig verksamhetsrapport med bifogade uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen hålla sin institution underrättad om sina åtgärder”. Var och en av de tio delegerade utanordnarna lade fram tre verksamhetsrapporter (två som gällde det första och andra kvartalet och en årlig som åtföljdes av en förklaring) för 2003. Rapporterna innehåller ett kapitel om förvaltning och internkontroll, en sammanfattning av egenbedömningen av införandet av normerna för intern kontroll och kommentarer som gäller de identifierade bristerna. Även om rapporterna är användbara verktyg när det gäller att öka utanordnarnas ansvarsskyldighet för den ekonomiska förvaltningen av de tillgångar som anslagits till dem, är de mycket olika sinsemellan och bör harmoniseras i fråga om presentation och struktur. Det är också nödvändigt att förbättra informations– och rapporteringssystemen som stöder innehållet i rapporterna genom att se till att det utförs en riskanalys och att det upprättas register över avtal och dokumenterade förfaranden. Det bör också finnas mer detaljerad information om resultaten av de kontroller som har utförts. |
| --- | --- |

9.16

Enligt artikel 60.7 i budgetförordningen skall den delegerade utanordnaren ”genom en årlig verksamhetsrapport med bifogade uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen hålla sin institution underrättad om sina åtgärder”. Var och en av de tio delegerade utanordnarna lade fram tre verksamhetsrapporter (två som gällde det första och andra kvartalet och en årlig som åtföljdes av en förklaring) för 2003. Rapporterna innehåller ett kapitel om förvaltning och internkontroll, en sammanfattning av egenbedömningen av införandet av normerna för intern kontroll och kommentarer som gäller de identifierade bristerna. Även om rapporterna är användbara verktyg när det gäller att öka utanordnarnas ansvarsskyldighet för den ekonomiska förvaltningen av de tillgångar som anslagits till dem, är de mycket olika sinsemellan och bör harmoniseras i fråga om presentation och struktur. Det är också nödvändigt att förbättra informations– och rapporteringssystemen som stöder innehållet i rapporterna genom att se till att det utförs en riskanalys och att det upprättas register över avtal och dokumenterade förfaranden. Det bör också finnas mer detaljerad information om resultaten av de kontroller som har utförts.

| 9.16 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  De första periodiska verksamhetsrapporterna, vilka krävs enligt parlamentets interna bestämmelser, utarbetades utan klara riktlinjer vad gäller struktur och innehåll. När det gällde de årliga verksamhetsrapporterna, vilka krävs enligt budgetförordningen, gjorde dock de centrala ekonomiska enheterna ansträngningar, i samråd med de berörda enheterna, att uppnå en betydande grad av harmonisering. Dessa ansträngningar fortsätter, vilket visas i den handlingsplan som utarbetats av den huvudansvarige delegerade utanordnaren och som täcker flera av de punkter som nämns av revisionsrätten. |
| --- | --- |

9.16

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

De första periodiska verksamhetsrapporterna, vilka krävs enligt parlamentets interna bestämmelser, utarbetades utan klara riktlinjer vad gäller struktur och innehåll. När det gällde de årliga verksamhetsrapporterna, vilka krävs enligt budgetförordningen, gjorde dock de centrala ekonomiska enheterna ansträngningar, i samråd med de berörda enheterna, att uppnå en betydande grad av harmonisering. Dessa ansträngningar fortsätter, vilket visas i den handlingsplan som utarbetats av den huvudansvarige delegerade utanordnaren och som täcker flera av de punkter som nämns av revisionsrätten.

| 9.17 | Informationen i rapporterna är användbar för att man skall förstå hur övervakningssystem och kontroller av transaktionernas laglighet och korrekthet har fungerat, men den information som ligger till grund för dessa rapporter måste förbättras för att kunna bli en relevant källa för revisionsrättens revisionsförklaring. Alla delegerade utanordnare utom en intygade att de med ”rimlig säkerhet kan säga att (...) de inrättade kontrollförfarandena ger nödvändiga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet”. En utanordnare utelämnade denna förklaring, utan att uttrycka någon reservation. Även om ingen utanordnare uttryckte reservation, kommenterade tre av dem i sina förklaringar bristen på kvalificerad personal och behovet av att anpassa reglerna om Europaparlamentets ledamöters och politiska gruppers utgifter till den nya budgetförordningen, med beaktande av de iakttagelser som beskrivits av kontrollorganen, däribland revisionsrätten. Andra utanordnare kommenterade också i sina verksamhetsrapporter svårigheterna med att fullt ut genomföra den nya budgetförordningen och ramarna för internkontrollen. |
| --- | --- |

9.17

Informationen i rapporterna är användbar för att man skall förstå hur övervakningssystem och kontroller av transaktionernas laglighet och korrekthet har fungerat, men den information som ligger till grund för dessa rapporter måste förbättras för att kunna bli en relevant källa för revisionsrättens revisionsförklaring. Alla delegerade utanordnare utom en intygade att de med ”rimlig säkerhet kan säga att (...) de inrättade kontrollförfarandena ger nödvändiga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet”. En utanordnare utelämnade denna förklaring, utan att uttrycka någon reservation. Även om ingen utanordnare uttryckte reservation, kommenterade tre av dem i sina förklaringar bristen på kvalificerad personal och behovet av att anpassa reglerna om Europaparlamentets ledamöters och politiska gruppers utgifter till den nya budgetförordningen, med beaktande av de iakttagelser som beskrivits av kontrollorganen, däribland revisionsrätten. Andra utanordnare kommenterade också i sina verksamhetsrapporter svårigheterna med att fullt ut genomföra den nya budgetförordningen och ramarna för internkontrollen.

| 9.17 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  När det gäller frågan om personal för tjänster av ekonomisk art täcks detta av den handlingsplan som utarbetats av den huvudansvarige delegerade utanordnaren. |
| --- | --- |

9.17

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

När det gäller frågan om personal för tjänster av ekonomisk art täcks detta av den handlingsplan som utarbetats av den huvudansvarige delegerade utanordnaren.

Rådet

System för övervakning och kontroll

| 9.18 | Budgetförordningen genomfördes gradvis under det första halvåret 2003. De delegerade utanordnarna införde interna förvaltnings– och kontrollrutiner. Dessa kontrollrutiner, grundade på förhandskontroller, respekterar kraven på åtskillnad mellan funktioner och kontroll av varje transaktion. Dessa rutiner dokumenterades inte skriftligt för all verksamhet och i synnerhet inte när det gäller personallöner. |
| --- | --- |

9.18

Budgetförordningen genomfördes gradvis under det första halvåret 2003. De delegerade utanordnarna införde interna förvaltnings– och kontrollrutiner. Dessa kontrollrutiner, grundade på förhandskontroller, respekterar kraven på åtskillnad mellan funktioner och kontroll av varje transaktion. Dessa rutiner dokumenterades inte skriftligt för all verksamhet och i synnerhet inte när det gäller personallöner.

| 9.19 | Enligt rådets egna interna regler för genomförande av det egna budgetavsnittet var varje delegerad utanordnare tvungen att se till att ett dokument med beskrivning av de förvaltnings- och kontrollrutiner som tillämpades under hans ansvar upprättades och spreds till all personal. Det enda dokumentet av detta slag som fanns vid slutet av 2003 gällde de rutiner som tillämpades av enheterna som ansvarade för informationsteknik och fastigheter och av juridiska avdelningen. |
| --- | --- |

9.19

Enligt rådets egna interna regler för genomförande av det egna budgetavsnittet var varje delegerad utanordnare tvungen att se till att ett dokument med beskrivning av de förvaltnings- och kontrollrutiner som tillämpades under hans ansvar upprättades och spreds till all personal. Det enda dokumentet av detta slag som fanns vid slutet av 2003 gällde de rutiner som tillämpades av enheterna som ansvarade för informationsteknik och fastigheter och av juridiska avdelningen.

| 9.18 och 9.19. | RÅDETS SVAR
  Revisionsrättens slutsats att inte alla kontrollförfaranden har dokumenterats skriftligen har även dragits i den interna utvärderingsrapporten om utanordnarnas årsrapporter för 2003. Till följd av denna iakttagelse har utanordnare som ännu inte har upprättat ett dokument med en beskrivning av förvaltnings- och kontrollförfarandena uppmanats att göra detta före den 1 december 2004.
  För att underlätta denna uppgift och garantera samstämmighet mellan olika utanordnare har ett standardformat för ett sådant dokument utarbetats. |
| --- | --- |

9.18 och 9.19.

RÅDETS SVAR

Revisionsrättens slutsats att inte alla kontrollförfaranden har dokumenterats skriftligen har även dragits i den interna utvärderingsrapporten om utanordnarnas årsrapporter för 2003. Till följd av denna iakttagelse har utanordnare som ännu inte har upprättat ett dokument med en beskrivning av förvaltnings- och kontrollförfarandena uppmanats att göra detta före den 1 december 2004.

För att underlätta denna uppgift och garantera samstämmighet mellan olika utanordnare har ett standardformat för ett sådant dokument utarbetats.

| 9.20 | Även om det enligt rådets stadgar för personal som kontrollerar transaktioner finns möjlighet att göra efterhandskontroller gjordes inga sådana kontroller. Efterhandskontrollerna skulle, som nämns i artikel 47.4 i genomförandebestämmelserna, ge utanordnarna extra säkerhet om att de transaktioner som finansieras av budgeten har utförts korrekt. |
| --- | --- |

9.20

Även om det enligt rådets stadgar för personal som kontrollerar transaktioner finns möjlighet att göra efterhandskontroller gjordes inga sådana kontroller. Efterhandskontrollerna skulle, som nämns i artikel 47.4 i genomförandebestämmelserna, ge utanordnarna extra säkerhet om att de transaktioner som finansieras av budgeten har utförts korrekt.

| 9.20 | RÅDETS SVAR
  Efterhandskontroller (kontroll efter betalning) har gjorts under 2003 men har inte tillämpats systematiskt.
  Generalsekretariatet anser att efterhandskontroller är särskilt värdefulla i fråga om operativa utgifter, men avser ändå att utarbeta en metod som dess kontrollörer framgent kan använda för efterhandsanalys. |
| --- | --- |

9.20

RÅDETS SVAR

Efterhandskontroller (kontroll efter betalning) har gjorts under 2003 men har inte tillämpats systematiskt.

Generalsekretariatet anser att efterhandskontroller är särskilt värdefulla i fråga om operativa utgifter, men avser ändå att utarbeta en metod som dess kontrollörer framgent kan använda för efterhandsanalys.

| 9.21 | De åtgärder som krävdes enligt budgetförordningen och genomförandebestämmelserna genomfördes i viss utsträckning. Följande hade dock inte gjorts den 31 december 2003:






  a) | Införande av miniminormer för kontroll (artikel 60.4 i budgetförordningen). |
| --- | --- | --- |

9.21

De åtgärder som krävdes enligt budgetförordningen och genomförandebestämmelserna genomfördes i viss utsträckning. Följande hade dock inte gjorts den 31 december 2003:

a)

Införande av miniminormer för kontroll (artikel 60.4 i budgetförordningen).

| b) | Upprättande av tjänsteutövningsregler för räkenskapsföraren och förskottsförvaltaren (artikel 60.5 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

b)

Upprättande av tjänsteutövningsregler för räkenskapsföraren och förskottsförvaltaren (artikel 60.5 i budgetförordningen).

| c) | Upprättande av stadgar som beskriver räkenskapsförarens och förskottsförvaltarens uppgifter, rättigheter och skyldigheter (artikel 44 i genomförandebestämmelserna). |
| --- | --- |

c)

Upprättande av stadgar som beskriver räkenskapsförarens och förskottsförvaltarens uppgifter, rättigheter och skyldigheter (artikel 44 i genomförandebestämmelserna).

| 9.21 | RÅDETS SVAR
  Generalsekretariatet kommer att vidta de åtgärder revisionsrätten kommit fram till före utgången av 2004. |
| --- | --- |

9.21

RÅDETS SVAR

Generalsekretariatet kommer att vidta de åtgärder revisionsrätten kommit fram till före utgången av 2004.

| 9.22 | Under 2003 utförde internrevisorn flera olika granskningar av om den ekonomiska förvaltningen hade varit sund, liksom en granskning av rådets årsredovisning för budgetåret 2002. Eftersom dessa granskningar inte gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet för räkenskaperna 2003 är resultaten av dem inte direkt relevanta för revisionsrättens särskilda bedömning av de administrativa utgifternas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

9.22

Under 2003 utförde internrevisorn flera olika granskningar av om den ekonomiska förvaltningen hade varit sund, liksom en granskning av rådets årsredovisning för budgetåret 2002. Eftersom dessa granskningar inte gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet för räkenskaperna 2003 är resultaten av dem inte direkt relevanta för revisionsrättens särskilda bedömning av de administrativa utgifternas laglighet och korrekthet.

Iakttagelser som rör transaktioner

| 9.23 | Kontrakt tecknades för rättsliga tjänster utan något upphandlingsförfarande trots att värdet av dem översteg gränsen för när det krävs ett upphandlingsförfarande. |
| --- | --- |

9.23

Kontrakt tecknades för rättsliga tjänster utan något upphandlingsförfarande trots att värdet av dem översteg gränsen för när det krävs ett upphandlingsförfarande.

| 9.23 | RÅDETS SVAR
  Generalsekretariatet godtar revisionsrättens anmärkning angående ett betalningsåtagande för juridisk rådgivning.
  Det bör emellertid noteras att rådets juridiska avdelning har inlett ett anbudsförfarande för att upprätta ett ramavtal för den berörda typen av juridisk rådgivning (juridiskt bistånd inom antidumpningsområdet) |
| --- | --- |

9.23

RÅDETS SVAR

Generalsekretariatet godtar revisionsrättens anmärkning angående ett betalningsåtagande för juridisk rådgivning.

Det bör emellertid noteras att rådets juridiska avdelning har inlett ett anbudsförfarande för att upprätta ett ramavtal för den berörda typen av juridisk rådgivning (juridiskt bistånd inom antidumpningsområdet)

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

| 9.24 | De delegerade utanordnarna grundar sina förklaringar bland annat på resultaten av efterhandskontroller. Det fanns dock inga skriftliga bevis på dessa efterhandskontroller. |
| --- | --- |

9.24

De delegerade utanordnarna grundar sina förklaringar bland annat på resultaten av efterhandskontroller. Det fanns dock inga skriftliga bevis på dessa efterhandskontroller.

Domstolen

System för övervakning och kontroll

| 9.25 | Några av de viktigaste kraven i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna genomfördes inte fullt ut vid domstolen. På följande punkter följdes inte budgetförordningen:






  a) | Fastställande av miniminormer för kontroll samt analys av de risker som är förenade med förvaltningsmiljön samt de finansierade åtgärdernas art (artikel 60.4 i budgetförordningen). |
| --- | --- | --- |

9.25

Några av de viktigaste kraven i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna genomfördes inte fullt ut vid domstolen. På följande punkter följdes inte budgetförordningen:

a)

Fastställande av miniminormer för kontroll samt analys av de risker som är förenade med förvaltningsmiljön samt de finansierade åtgärdernas art (artikel 60.4 i budgetförordningen).

| b) | Upprättande av en detaljerad beskrivning av vilka uppgifter, rättigheter och skyldigheter som gäller för aktörerna i budgetförvaltningen (artikel 44 i genomförandebestämmelserna). |
| --- | --- |

b)

Upprättande av en detaljerad beskrivning av vilka uppgifter, rättigheter och skyldigheter som gäller för aktörerna i budgetförvaltningen (artikel 44 i genomförandebestämmelserna).

| c) | Definition av internrevisorns uppdrag och internrevisionens mål och förfaranden (artikel 109.2 i genomförandebestämmelserna). |
| --- | --- |

c)

Definition av internrevisorns uppdrag och internrevisionens mål och förfaranden (artikel 109.2 i genomförandebestämmelserna).

| 9.25 | DOMSTOLENS SVAR
  För att säkerställa genomförandet vid domstolen av bestämmelserna i den nya budgetförordningen, vilken antogs av rådet den 25 juni 2002, och de genomförandebestämmelser som kommissionen antog den 23 december 2002, godkände domstolen den 22 januari 2003 en ny intern budgetförordning. Dessa grundläggande juridiska bestämmelser behövde kompletteras med regler som skulle införas i de olika regelverk och dokument som revisionsrätten hänvisar till. Innan dessa regler fastställdes ansågs det emellertid lämpligt att undersöka hur det nya systemet fungerar i praktiken, särskilt som institutionen – på grund av sin storlek och sitt specifika uppdrag – endast har tillgång till ett mycket begränsat antal personer med fördjupade kunskaper i system och regler på budgetområdet som skall tillämpa de nya bestämmelserna.
  Samtliga de dokument som omnämns av revisionsrätten har nu antagits.
  Den 31 mars 2004 godkände domstolens administrativa kommitté miniminormerna för den interna kontrollen inom institutionen. Bland dessa finns norm nr 7, i vilken det hänvisas till den riskanalys som omnämns i artikel 60.4 i budgetförordningen.
  Även de detaljerade beskrivningarna, vilka omnämns i artikel 44 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen, av de uppgifter som skall utföras av aktörerna i budgetförvaltningen och den detaljerade beskrivningen av internrevisorns uppgifter godkändes av administrativa kommittén den 31 mars 2004. Det skall påpekas att i sistnämnda beskrivning definieras internrevisorns uppdrag samt internrevisionens mål och förfaranden, i enlighet med artikel 109.2 i genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

9.25

DOMSTOLENS SVAR

För att säkerställa genomförandet vid domstolen av bestämmelserna i den nya budgetförordningen, vilken antogs av rådet den 25 juni 2002, och de genomförandebestämmelser som kommissionen antog den 23 december 2002, godkände domstolen den 22 januari 2003 en ny intern budgetförordning. Dessa grundläggande juridiska bestämmelser behövde kompletteras med regler som skulle införas i de olika regelverk och dokument som revisionsrätten hänvisar till. Innan dessa regler fastställdes ansågs det emellertid lämpligt att undersöka hur det nya systemet fungerar i praktiken, särskilt som institutionen – på grund av sin storlek och sitt specifika uppdrag – endast har tillgång till ett mycket begränsat antal personer med fördjupade kunskaper i system och regler på budgetområdet som skall tillämpa de nya bestämmelserna.

Samtliga de dokument som omnämns av revisionsrätten har nu antagits.

Den 31 mars 2004 godkände domstolens administrativa kommitté miniminormerna för den interna kontrollen inom institutionen. Bland dessa finns norm nr 7, i vilken det hänvisas till den riskanalys som omnämns i artikel 60.4 i budgetförordningen.

Även de detaljerade beskrivningarna, vilka omnämns i artikel 44 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen, av de uppgifter som skall utföras av aktörerna i budgetförvaltningen och den detaljerade beskrivningen av internrevisorns uppgifter godkändes av administrativa kommittén den 31 mars 2004. Det skall påpekas att i sistnämnda beskrivning definieras internrevisorns uppdrag samt internrevisionens mål och förfaranden, i enlighet med artikel 109.2 i genomförandebestämmelserna.

| 9.26 | En ”kontrollenhet” under internrevisorn fick till uppgift att förhandskontrollera utanordnarnas samtliga transaktioner. Internrevisorn tog också över arbetet med att kontrollera varje transaktion i det datoriserade bokföringssystemet som tidigare utfördes av styrekonomen. Denna arbetsuppgift stämmer inte överens med det oberoende under vilket internrevisorn skall utföra sina revisorsskyldigheter och strider mot andan i den finansiella reformen. |
| --- | --- |

9.26

En ”kontrollenhet” under internrevisorn fick till uppgift att förhandskontrollera utanordnarnas samtliga transaktioner. Internrevisorn tog också över arbetet med att kontrollera varje transaktion i det datoriserade bokföringssystemet som tidigare utfördes av styrekonomen. Denna arbetsuppgift stämmer inte överens med det oberoende under vilket internrevisorn skall utföra sina revisorsskyldigheter och strider mot andan i den finansiella reformen.

| 9.26 | DOMSTOLENS SVAR
  Inom den nya administrativa enhet som inrättats för att tillgodose domstolens specifika behov görs det en tydlig uppdelning mellan förhandskontrollen av ekonomiska transaktioner och internrevisionen.
  Förhandskontrollen av ekonomiska transaktioner utförs av anställda revisorer, vars verksamhet regleras av ”regler för tjänsteutövning av anställda som utsetts att kontrollera ekonomiska transaktioner”.
  Dessa anställda har bland annat till uppgift att tillstyrka eller avstyrka transaktioner, vilket konkretiseras genom en stämpel, i varje ärende som underställs deras prövning.
  Det förhållandet att de anställda revisorerna (eller i vissa fall till och med avdelningens sekretariat), vid tillstyrkan, godkänner transaktionen genom det elektroniska systemet för budgetmedelskontrollen beror endast på att det av tekniska skäl inte har varit möjligt att ändra systemet på denna punkt vid ikraftträdandet av de nya bestämmelserna i budgetförordningen. Den pappersexercis som föregår de ekonomiska transaktionerna – då handlingarna skall godkännas eller undertecknas av olika personer och som är det enda sättet för att transaktionerna skall få juridisk giltighet – överensstämmer helt med den nya budgetförordningen och det slutliga ansvaret läggs på den delegerade eller vidaredelegerade utanordnaren. Kontrollavdelningens funktion och ansvarsområden skall således inte förväxlas med den tidigare styrekonomens funktion och ansvarsområden.
  De förfaranden som har beskrivits ovan medför inte någon åtgärd från internrevisorns sida och inverkar inte på dennes oberoende. Internrevisorns skyldigheter och ansvarsområden definieras i den detaljerade ”beskrivning av internrevisorns uppdrag” som antagits av domstolens administrativa kommitté, såsom redan har påpekats i svaret på punkt 9.25. |
| --- | --- |

9.26

DOMSTOLENS SVAR

Inom den nya administrativa enhet som inrättats för att tillgodose domstolens specifika behov görs det en tydlig uppdelning mellan förhandskontrollen av ekonomiska transaktioner och internrevisionen.

Förhandskontrollen av ekonomiska transaktioner utförs av anställda revisorer, vars verksamhet regleras av ”regler för tjänsteutövning av anställda som utsetts att kontrollera ekonomiska transaktioner”.

Dessa anställda har bland annat till uppgift att tillstyrka eller avstyrka transaktioner, vilket konkretiseras genom en stämpel, i varje ärende som underställs deras prövning.

Det förhållandet att de anställda revisorerna (eller i vissa fall till och med avdelningens sekretariat), vid tillstyrkan, godkänner transaktionen genom det elektroniska systemet för budgetmedelskontrollen beror endast på att det av tekniska skäl inte har varit möjligt att ändra systemet på denna punkt vid ikraftträdandet av de nya bestämmelserna i budgetförordningen. Den pappersexercis som föregår de ekonomiska transaktionerna – då handlingarna skall godkännas eller undertecknas av olika personer och som är det enda sättet för att transaktionerna skall få juridisk giltighet – överensstämmer helt med den nya budgetförordningen och det slutliga ansvaret läggs på den delegerade eller vidaredelegerade utanordnaren. Kontrollavdelningens funktion och ansvarsområden skall således inte förväxlas med den tidigare styrekonomens funktion och ansvarsområden.

De förfaranden som har beskrivits ovan medför inte någon åtgärd från internrevisorns sida och inverkar inte på dennes oberoende. Internrevisorns skyldigheter och ansvarsområden definieras i den detaljerade ”beskrivning av internrevisorns uppdrag” som antagits av domstolens administrativa kommitté, såsom redan har påpekats i svaret på punkt 9.25.

| 9.27 | Internrevisorn genomförde inte sitt arbetsprogram för 2003, uppenbarligen på grund av bristande personalresurser och tidsåtgången för förhandskontrollerna. |
| --- | --- |

9.27

Internrevisorn genomförde inte sitt arbetsprogram för 2003, uppenbarligen på grund av bristande personalresurser och tidsåtgången för förhandskontrollerna.

| 9.27 | DOMSTOLENS SVAR
  Internrevisorn har under året bemödat sig om att förankra den nya administrativa enheten i domstolens organisation. Det var planerat att utföra en revision av hur anslagen till besöksverksamheten har använts, vilka är fördelade på flera budgetposter, men revisionen har inte kunnat slutföras under år 2003. |
| --- | --- |

9.27

DOMSTOLENS SVAR

Internrevisorn har under året bemödat sig om att förankra den nya administrativa enheten i domstolens organisation. Det var planerat att utföra en revision av hur anslagen till besöksverksamheten har använts, vilka är fördelade på flera budgetposter, men revisionen har inte kunnat slutföras under år 2003.

Iakttagelser som rör transaktioner

| 9.28 | Ett kontrakt om köp av fleranvändarlicens för användande av dataprogram upphandlades genom ett begränsat förfarande utan att något meddelande hade offentliggjorts. I enlighet med artiklarna 15.2 och 17 i rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) skulle ett meddelande ha sänts till Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer och offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.28

Ett kontrakt om köp av fleranvändarlicens för användande av dataprogram upphandlades genom ett begränsat förfarande utan att något meddelande hade offentliggjorts. I enlighet med artiklarna 15.2 och 17 i rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) skulle ett meddelande ha sänts till Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer och offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| 9.28 | DOMSTOLENS SVAR
  Inköpen av programlicenser för data- och e-postservrar har gjorts genom att välja det fördelaktigaste anbudet bland de anbud som ingetts av tillfrågade distributörer som har tillstånd av huvudbolaget att återförsälja bolagets produkter på den belgiska och den luxemburgska marknaden. Erfarenheten har visat att de priser som erhållits på detta sätt är konkurrenskraftiga. När det gäller framtida kontrakt av denna typ som avser en unik produkt som säljs genom ett nät av auktoriserade distributörer skall det särskilt fästas vikt vid att de förfaranden som är tillämpliga med hänsyn till tröskelvärdena för kontrakten iakttas. |
| --- | --- |

9.28

DOMSTOLENS SVAR

Inköpen av programlicenser för data- och e-postservrar har gjorts genom att välja det fördelaktigaste anbudet bland de anbud som ingetts av tillfrågade distributörer som har tillstånd av huvudbolaget att återförsälja bolagets produkter på den belgiska och den luxemburgska marknaden. Erfarenheten har visat att de priser som erhållits på detta sätt är konkurrenskraftiga. När det gäller framtida kontrakt av denna typ som avser en unik produkt som säljs genom ett nät av auktoriserade distributörer skall det särskilt fästas vikt vid att de förfaranden som är tillämpliga med hänsyn till tröskelvärdena för kontrakten iakttas.

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

| 9.29 | I början av juni 2004 hade de årliga verksamhetsrapporter som krävs enligt artikel 60.7 i budgetförordningen ännu inte lagts fram. |
| --- | --- |

9.29

I början av juni 2004 hade de årliga verksamhetsrapporter som krävs enligt artikel 60.7 i budgetförordningen ännu inte lagts fram.

| 9.29 | DOMSTOLENS SVAR
  Den delegerade utanordnarens årliga verksamhetsrapport översändes till de behöriga myndigheterna inom institutionen den 2 juli 2004. Det skall påpekas att det i budgetförordningen inte föreskrivs något sista datum för andra institutioner än kommissionen för att inge den årliga verksamhetsrapporten. Tidsfristen den 15 juni som föreskrivs i artikel 60 i budgetförordningen avser nämligen bara kommissionen. |
| --- | --- |

9.29

DOMSTOLENS SVAR

Den delegerade utanordnarens årliga verksamhetsrapport översändes till de behöriga myndigheterna inom institutionen den 2 juli 2004. Det skall påpekas att det i budgetförordningen inte föreskrivs något sista datum för andra institutioner än kommissionen för att inge den årliga verksamhetsrapporten. Tidsfristen den 15 juni som föreskrivs i artikel 60 i budgetförordningen avser nämligen bara kommissionen.

Revisionsrätten

System för övervakning och kontroll

| 9.30 | I artikel 44 i genomförandebestämmelserna finns krav på att varje institution skall ha en egen aktör i budgetförvaltningen med en ”detaljerad beskrivning av uppgifter, rättigheter och skyldigheter”. Beskrivningar uprättades och antogs av revisionsrätten den 18 december 2003. Samma sak gällde för miniminormerna som har antagits av revisionsrätten i enlighet med artikel 60.4 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

9.30

I artikel 44 i genomförandebestämmelserna finns krav på att varje institution skall ha en egen aktör i budgetförvaltningen med en ”detaljerad beskrivning av uppgifter, rättigheter och skyldigheter”. Beskrivningar uprättades och antogs av revisionsrätten den 18 december 2003. Samma sak gällde för miniminormerna som har antagits av revisionsrätten i enlighet med artikel 60.4 i budgetförordningen.

| 9.31 | Revisionsrättens internrevisor har granskat införandet av förhandskontrollsystemet och hur detta fungerade, samt det finansiella system som gällde genomförandet av revisionsrättens byggnadspolitik. Dessa granskningar som gjordes av internrevisorn ledde inte till någon särskild rekommendation. |
| --- | --- |

9.31

Revisionsrättens internrevisor har granskat införandet av förhandskontrollsystemet och hur detta fungerade, samt det finansiella system som gällde genomförandet av revisionsrättens byggnadspolitik. Dessa granskningar som gjordes av internrevisorn ledde inte till någon särskild rekommendation.

| 9.32 | Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsbyrå som har utfärdat ett intyg om lagligheten och riktigheten i årsredovisningen den 31 december 2003 samt en rapport. I rapporten slås det fast att man genom de nuvarande reglerna för internkontroll enligt revisorn kan garantera att verksamhetsmålen uppnås tillfredsställande, att årsredovisningen är tillförlitligt upprättad och att de rättsliga ramarna följs. Intyget och rapporten kommer att offentliggöras i EUT. |
| --- | --- |

9.32

Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsbyrå som har utfärdat ett intyg om lagligheten och riktigheten i årsredovisningen den 31 december 2003 samt en rapport. I rapporten slås det fast att man genom de nuvarande reglerna för internkontroll enligt revisorn kan garantera att verksamhetsmålen uppnås tillfredsställande, att årsredovisningen är tillförlitligt upprättad och att de rättsliga ramarna följs. Intyget och rapporten kommer att offentliggöras i EUT.

Iakttagelser som rör transaktioner

| 9.33 | Inga iakttagelser gjordes vid granskningen av de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

9.33

Inga iakttagelser gjordes vid granskningen av de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna för budgetåret 2003.

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

| 9.34 | En årlig verksamhetsrapport har i enlighet med artikel 60.7 i budgetförordningen utarbetats av generalsekreteraren när det gäller de viktigaste budgetområdena. |
| --- | --- |

9.34

En årlig verksamhetsrapport har i enlighet med artikel 60.7 i budgetförordningen utarbetats av generalsekreteraren när det gäller de viktigaste budgetområdena.

Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén

| 9.35 | Följande iakttagelser gäller problem som iakttagits både vid Ekonomiska och sociala kommittén och vid Regionkommittén. För att undvika upprepning inom kapitlet beskrivs dessa problem i denna avdelning som handlar om båda kommittéerna. |
| --- | --- |

9.35

Följande iakttagelser gäller problem som iakttagits både vid Ekonomiska och sociala kommittén och vid Regionkommittén. För att undvika upprepning inom kapitlet beskrivs dessa problem i denna avdelning som handlar om båda kommittéerna.

System för övervakning och kontroll

| 9.36 | Följande regler om övervakningssystem och kontroller följdes inte: |
| --- | --- |

9.36

Följande regler om övervakningssystem och kontroller följdes inte:

| 9.36 | |
| --- | --- |

9.36

| a) | Räkenskapsföraren fick ingen detaljerad beskrivning av sina uppgifter, rättigheter och skyldigheter, såsom krävs i artikel 44 i genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

a)

Räkenskapsföraren fick ingen detaljerad beskrivning av sina uppgifter, rättigheter och skyldigheter, såsom krävs i artikel 44 i genomförandebestämmelserna.

| a) | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Bokföringsstadgan antogs 2004. |
| --- | --- |

a)

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Bokföringsstadgan antogs 2004.

| | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  Den 3 maj 2004 godkände den delegerade utanordnaren ett beslut (nr 088/04) om upprättande av tjänstestadgan avseende de uppgifter och det ansvar som åligger ReK:s räkenskapsförare och vidaredelegerade räkenskapsförare. Tjänstestadgans föreskrifter täcker också frågan om räkenskapsförarens yrkesmässiga nivå.
  Att det dröjde med godkännandet av beslutet berodde på att vissa åtgärder som planerats i tidsschemat för genomförandet av den nya budgetförordningen hade skjutits upp under 2003 på grund av andra prioriteringar. |
| --- | --- |

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

Den 3 maj 2004 godkände den delegerade utanordnaren ett beslut (nr 088/04) om upprättande av tjänstestadgan avseende de uppgifter och det ansvar som åligger ReK:s räkenskapsförare och vidaredelegerade räkenskapsförare. Tjänstestadgans föreskrifter täcker också frågan om räkenskapsförarens yrkesmässiga nivå.

Att det dröjde med godkännandet av beslutet berodde på att vissa åtgärder som planerats i tidsschemat för genomförandet av den nya budgetförordningen hade skjutits upp under 2003 på grund av andra prioriteringar.

| b) | Det antogs inga miniminormer för kontroll. |
| --- | --- |

b)

Det antogs inga miniminormer för kontroll.

| b) | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  En rad interna kontrollstandarder antogs 2004. |
| --- | --- |

b)

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

En rad interna kontrollstandarder antogs 2004.

| | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  Visserligen saknas det fortfarande ett samlingsdokument med en redovisning av det system av miniminormer för kontroll som gäller inom Regionkommittén, men åtskilliga kontrollnormer har införts: checklistor; beskrivningar av förfaranden; resultatindikatorer; förfaranden för tillsättning av ansvariga för budgetposter; uppföljning av finansiella ärenden inom kommittén för administrativa och finansiella frågor; ett utkast till instruktionshäfte om arbetsuppgifter, funktioner och förfaranden; ett reglemente för ersättningar till ledamöterna; regler för representationsutgifter; beslut om ”whistleblowing” och relationerna med OLAF; tjänsteanvisningar; fortbildningsprogram för finansiella aktörer; skriftliga beskrivningar av finansiella kretslopp osv.
  I december 2003 ombads internrevisorn av den delegerade utanordnaren att genomföra en revision avseende kontrollstrukturen inom Regionkommittén. |
| --- | --- |

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

Visserligen saknas det fortfarande ett samlingsdokument med en redovisning av det system av miniminormer för kontroll som gäller inom Regionkommittén, men åtskilliga kontrollnormer har införts: checklistor; beskrivningar av förfaranden; resultatindikatorer; förfaranden för tillsättning av ansvariga för budgetposter; uppföljning av finansiella ärenden inom kommittén för administrativa och finansiella frågor; ett utkast till instruktionshäfte om arbetsuppgifter, funktioner och förfaranden; ett reglemente för ersättningar till ledamöterna; regler för representationsutgifter; beslut om ”whistleblowing” och relationerna med OLAF; tjänsteanvisningar; fortbildningsprogram för finansiella aktörer; skriftliga beskrivningar av finansiella kretslopp osv.

I december 2003 ombads internrevisorn av den delegerade utanordnaren att genomföra en revision avseende kontrollstrukturen inom Regionkommittén.

| 9.37 | När det gäller upphandling var det flera krav i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna som inte följdes. Ingen rapport om förhandlade förfaranden överlämnades till budgetmyndigheten (artikel 54 i genomförandebestämmelserna) och förteckningen över kontraktsparterna för kontrakt vars värde är mindre än 50 000 euro offentliggjordes inte på Internet (artikel 119 i genomförandebestämmelserna). Det upprättades ingen databas vid Regionkommittén över anbudssökande och anbudsgivare som uteslutits från deltagande i upphandlingsförfarandet (artikel 95 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

9.37

När det gäller upphandling var det flera krav i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna som inte följdes. Ingen rapport om förhandlade förfaranden överlämnades till budgetmyndigheten (artikel 54 i genomförandebestämmelserna) och förteckningen över kontraktsparterna för kontrakt vars värde är mindre än 50 000 euro offentliggjordes inte på Internet (artikel 119 i genomförandebestämmelserna). Det upprättades ingen databas vid Regionkommittén över anbudssökande och anbudsgivare som uteslutits från deltagande i upphandlingsförfarandet (artikel 95 i budgetförordningen).

| 9.37 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Det stämmer att budgetmyndigheten inte mottagit någon rapport om alla förhandlade förfaranden och att förteckningen över kontraktsparter för kontrakt vars värde var under 50 000 euro inte har offentliggjorts på Internet. Vi har dock regelbundet utarbetat framstegsrapporter om byggnadsläget som översänts till budgetmyndigheten. Vidare tillämpades de förfaranden som föreskrivs i den nya budgetförordningen om förhandsinformation rörande större kontrakt. Det bör även påpekas att en intern översyn av övertagandeförfarandena rörande bygganden ”Belliard 68” inleddes 2003 och avslutades 2004. Skyldigheten att översända en rapport om alla förhandlade förfaranden och offentliggöra förteckningen över kontraktsparter för kontrakt vars värde understiger 50 000 euro på Internet har införlivats i EESK:s årliga budgetavslutningsförfaranden. |
| --- | --- |

9.37

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Det stämmer att budgetmyndigheten inte mottagit någon rapport om alla förhandlade förfaranden och att förteckningen över kontraktsparter för kontrakt vars värde var under 50 000 euro inte har offentliggjorts på Internet. Vi har dock regelbundet utarbetat framstegsrapporter om byggnadsläget som översänts till budgetmyndigheten. Vidare tillämpades de förfaranden som föreskrivs i den nya budgetförordningen om förhandsinformation rörande större kontrakt. Det bör även påpekas att en intern översyn av övertagandeförfarandena rörande bygganden ”Belliard 68” inleddes 2003 och avslutades 2004. Skyldigheten att översända en rapport om alla förhandlade förfaranden och offentliggöra förteckningen över kontraktsparter för kontrakt vars värde understiger 50 000 euro på Internet har införlivats i EESK:s årliga budgetavslutningsförfaranden.

| 9.37 | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  Vad gäller rapporten om förhandlade förfaranden så kommer den att skickas till budgetmyndigheten före den 30 september.
  Förteckningen över kontraktsparter för kontrakt vars värde är mindre än 50 000 euro kommer att offentliggöras på ReK:s webbsida före den 15 oktober.
  Beträffande databasen över anbudssökande och anbudsgivare (budgetförordningens artikel 95) så har den nya versionen av SI2 slutligen installerats den 18 september i år, och den kommer att göra det möjligt att utesluta tredje part (vilket inte gått hittills). |
| --- | --- |

9.37

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

Vad gäller rapporten om förhandlade förfaranden så kommer den att skickas till budgetmyndigheten före den 30 september.

Förteckningen över kontraktsparter för kontrakt vars värde är mindre än 50 000 euro kommer att offentliggöras på ReK:s webbsida före den 15 oktober.

Beträffande databasen över anbudssökande och anbudsgivare (budgetförordningens artikel 95) så har den nya versionen av SI2 slutligen installerats den 18 september i år, och den kommer att göra det möjligt att utesluta tredje part (vilket inte gått hittills).

| 9.38 | När det gäller personalens löner fördes personuppgifter in manuellt och separat i både personaldatabasen och lönesystemet. Eftersom det inte fanns någon koppling mellan de två systemen gick det inte att göra någon avstämning av uppgifterna. Det gjordes heller ingen systematisk och återkommande manuell avstämning. Administrationen fann ett stort antal skillnader mellan lönerna i det system som användes 2003 och det nya systemet som infördes i maj 2004. |
| --- | --- |

9.38

När det gäller personalens löner fördes personuppgifter in manuellt och separat i både personaldatabasen och lönesystemet. Eftersom det inte fanns någon koppling mellan de två systemen gick det inte att göra någon avstämning av uppgifterna. Det gjordes heller ingen systematisk och återkommande manuell avstämning. Administrationen fann ett stort antal skillnader mellan lönerna i det system som användes 2003 och det nya systemet som infördes i maj 2004.

| 9.38 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  År 2003 och åren dessförinnan lades inga ekonomiska uppgifter in i det personliga förvaltningssystemet som endast användes för operationella ändamål. Ekonomisk information om personalen lagrades i ett separat löneutbetalningssystem och det fanns ingen anledning at slå samman de två systemen.
  Ett nytt personalförvaltningssystem och ett nytt löneutbetalningssystem (NAP, kommissionens nya löneutbetalningssystem) togs i bruk tidigt 2004. I motsats till det tidigare löneutbetalningssystemet bygger den ekonomiska informationen i det nya systemet på uppgifter från det nya personalförvaltningssystemet. I början avvek det nya löneutbetalningssystemet från det gamla på många punkter. Många av dessa skillnader var tidsmässiga skillnader mellan de två systemen. Alla dessa skillnader reddes ut och åtgärdades under 2004. |
| --- | --- |

9.38

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

År 2003 och åren dessförinnan lades inga ekonomiska uppgifter in i det personliga förvaltningssystemet som endast användes för operationella ändamål. Ekonomisk information om personalen lagrades i ett separat löneutbetalningssystem och det fanns ingen anledning at slå samman de två systemen.

Ett nytt personalförvaltningssystem och ett nytt löneutbetalningssystem (NAP, kommissionens nya löneutbetalningssystem) togs i bruk tidigt 2004. I motsats till det tidigare löneutbetalningssystemet bygger den ekonomiska informationen i det nya systemet på uppgifter från det nya personalförvaltningssystemet. I början avvek det nya löneutbetalningssystemet från det gamla på många punkter. Många av dessa skillnader var tidsmässiga skillnader mellan de två systemen. Alla dessa skillnader reddes ut och åtgärdades under 2004.

| 9.38 | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  I fråga om förfarandena inom löneutbetalningssystemet skall det sägas att personuppgifterna registrerats manuellt i den nya personaldatabasen (Centurio, en tillämpning som lagts upp av IT-enheten vid ReK:s och Ekonomiska och sociala kommitténs samfunktioner; den utnyttjas också av EG-domstolen), i enlighet med administrationens beslut att införa detta nya system. Beslutet fattades för att underlätta övergången till det nya löneutbetalningssystemet NAP. Det är ett faktum att det inte fanns någon möjlighet att koppla det gamla löneutbetalningssystemet till persondatabasen innan NAP drogs igång i april 2004. Skälet till detta var att de inte var tekniskt överensstämmande (det skiljer nästan 30 år mellan de båda systemen), så att personuppgifterna måste föras in för hand.
  Läget har dessutom försvårats i år genom att de nya tjänsteföreskrifterna trätt i kraft, och en helt ny uppsättning värden måste integreras i båda systemen.
  Så snart NAP blir fullt operativt kommer administrationen att undersöka de avvikelser som eventuellt kvarstår. |
| --- | --- |

9.38

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

I fråga om förfarandena inom löneutbetalningssystemet skall det sägas att personuppgifterna registrerats manuellt i den nya personaldatabasen (Centurio, en tillämpning som lagts upp av IT-enheten vid ReK:s och Ekonomiska och sociala kommitténs samfunktioner; den utnyttjas också av EG-domstolen), i enlighet med administrationens beslut att införa detta nya system. Beslutet fattades för att underlätta övergången till det nya löneutbetalningssystemet NAP. Det är ett faktum att det inte fanns någon möjlighet att koppla det gamla löneutbetalningssystemet till persondatabasen innan NAP drogs igång i april 2004. Skälet till detta var att de inte var tekniskt överensstämmande (det skiljer nästan 30 år mellan de båda systemen), så att personuppgifterna måste föras in för hand.

Läget har dessutom försvårats i år genom att de nya tjänsteföreskrifterna trätt i kraft, och en helt ny uppsättning värden måste integreras i båda systemen.

Så snart NAP blir fullt operativt kommer administrationen att undersöka de avvikelser som eventuellt kvarstår.

Ekonomiska och sociala kommittén

| 9.39 | Följande iakttagelser gäller endast problem vid Ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

9.39

Följande iakttagelser gäller endast problem vid Ekonomiska och sociala kommittén.

System för övervakning och kontroll

| 9.40 | Följande regler om övervakningssystem och kontroller följdes inte: |
| --- | --- |

9.40

Följande regler om övervakningssystem och kontroller följdes inte:

| 9.40 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR |
| --- | --- |

9.40

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

| a) | Förskottsförvaltaren fick ingen detaljerad beskrivning av uppgifter, rättigheter och skyldigheter, såsom krävs i artikel 44 i genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

a)

Förskottsförvaltaren fick ingen detaljerad beskrivning av uppgifter, rättigheter och skyldigheter, såsom krävs i artikel 44 i genomförandebestämmelserna.

| a) | Tjänstestadgan för förskottsräkenskapsföraren antogs 2004. |
| --- | --- |

a)

Tjänstestadgan för förskottsräkenskapsföraren antogs 2004.

| b) | Det upprättades ingen skriftlig beskrivning av de särskilda kontrollförfaranden som tillämpades på de olika utgiftsområdena. |
| --- | --- |

b)

Det upprättades ingen skriftlig beskrivning av de särskilda kontrollförfaranden som tillämpades på de olika utgiftsområdena.

| b) | Den 8 januari 2003 antog EESK sina interna finansiella bestämmelser som ligger i linje med den nya budgetförordningen. Bestämmelserna omfattar formella förfaranden för utnämning av de finansiella aktörerna, kontrollförfaranden och detaljerade interna förfaranden för alla viktiga budgettransaktioner. Det bör påpekas att EESK har formaliserat och infört en solid granskningsprocess som innebär att en oberoende revisor måste godkänna alla budgettransaktioner. Ett sådant system skulle i normala fall endast tillämpas på högrisktransaktioner. EESK har emellertid valt att inta en konservativ hållning och har därför bestämt att tillämpa denna modell på samtliga budgettransaktioner (en uttömmande förteckning ges i artikel 19 i EESK:s interna bestämmelser), inbegripet lågrisktransaktioner.
  EESK har fastställt sina rekryteringsförfaranden i en handledning.
  Bestämmelser och stränga förfaranden rörande förvaltningen av förteckningen antogs i oktober 2003.
  År 2004 fattades beslut om godkännande av elektroniska signaturer i budgetförvaltningens informationssystem S12. Det omfattar en beskrivning av alla operationella förfaranden som berörs (användarregistrering, underhåll, rapportering, osv.).
  I den internerna kontrollen av efterlevnaden av den nya budgetförordningen rekommenderades att ett flertal interna kontrollförfaranden skulle införas eller förbättras. Förbättringen av dokumentation om interna kontrollförfaranden ingår i planen för genomförandet av internrevisorns rekommendationer.
  I budgetförordningen ställs inga krav på skriftliga förfaranden, men sådana ingår i EESK:s interna kontrollstandarder (standard 15) som antogs den 1 juli 2004. |
| --- | --- |

b)

Den 8 januari 2003 antog EESK sina interna finansiella bestämmelser som ligger i linje med den nya budgetförordningen. Bestämmelserna omfattar formella förfaranden för utnämning av de finansiella aktörerna, kontrollförfaranden och detaljerade interna förfaranden för alla viktiga budgettransaktioner. Det bör påpekas att EESK har formaliserat och infört en solid granskningsprocess som innebär att en oberoende revisor måste godkänna alla budgettransaktioner. Ett sådant system skulle i normala fall endast tillämpas på högrisktransaktioner. EESK har emellertid valt att inta en konservativ hållning och har därför bestämt att tillämpa denna modell på samtliga budgettransaktioner (en uttömmande förteckning ges i artikel 19 i EESK:s interna bestämmelser), inbegripet lågrisktransaktioner.

EESK har fastställt sina rekryteringsförfaranden i en handledning.

Bestämmelser och stränga förfaranden rörande förvaltningen av förteckningen antogs i oktober 2003.

År 2004 fattades beslut om godkännande av elektroniska signaturer i budgetförvaltningens informationssystem S12. Det omfattar en beskrivning av alla operationella förfaranden som berörs (användarregistrering, underhåll, rapportering, osv.).

I den internerna kontrollen av efterlevnaden av den nya budgetförordningen rekommenderades att ett flertal interna kontrollförfaranden skulle införas eller förbättras. Förbättringen av dokumentation om interna kontrollförfaranden ingår i planen för genomförandet av internrevisorns rekommendationer.

I budgetförordningen ställs inga krav på skriftliga förfaranden, men sådana ingår i EESK:s interna kontrollstandarder (standard 15) som antogs den 1 juli 2004.

| 9.41 | Revisionsrättens granskning av ett urval betalningar från förskottskontot visade att det datum då utanordnaren skulle ha reglerat transaktionerna i förskottskontot (utgången av efterföljande månad, enligt artikel 67.1 f i genomförandebestämmelserna) i allmänhet inte respekterades. |
| --- | --- |

9.41

Revisionsrättens granskning av ett urval betalningar från förskottskontot visade att det datum då utanordnaren skulle ha reglerat transaktionerna i förskottskontot (utgången av efterföljande månad, enligt artikel 67.1 f i genomförandebestämmelserna) i allmänhet inte respekterades.

| 9.41 och 9.44 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Under 2003 uppstod ett flertal rekryteringsproblem i kontrollenheten, vilket ställde krav på att prioriteringar skulle fastställas. Till följd av det försenades sammanslagningen av förskottstransaktionerna. För att kunna slutföra bokföringen vid utgången av 2003 flyttades den grundliga granskningen fram till 2004. En ingående kontroll utfördes under första kvartalet 2004. De korrigeringsåtgärder som kontrollen ledde till kommer att slutföras under 2004. |
| --- | --- |

9.41 och 9.44

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Under 2003 uppstod ett flertal rekryteringsproblem i kontrollenheten, vilket ställde krav på att prioriteringar skulle fastställas. Till följd av det försenades sammanslagningen av förskottstransaktionerna. För att kunna slutföra bokföringen vid utgången av 2003 flyttades den grundliga granskningen fram till 2004. En ingående kontroll utfördes under första kvartalet 2004. De korrigeringsåtgärder som kontrollen ledde till kommer att slutföras under 2004.

| 9.41, 9.43–9.45 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Efter revisionsrättens tidigare rekommendationer avskaffade EESK den 1 januari 2004 förskottskontot för utbetalning av ledamöters ersättning och traktamenten. |
| --- | --- |

9.41, 9.43–9.45

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Efter revisionsrättens tidigare rekommendationer avskaffade EESK den 1 januari 2004 förskottskontot för utbetalning av ledamöters ersättning och traktamenten.

| 9.42 | Internrevisorn gjorde en omfattande granskning av genomförandet av budgetförordningen och identifierade några svaga punkter i kontrollsystemet för de flesta budgetposter. Granskningsrapporten lades fram i november 2003. I slutet av 2003 hade administrationen tagit itu med de brister som internrevisorn hade identifierat. |
| --- | --- |

9.42

Internrevisorn gjorde en omfattande granskning av genomförandet av budgetförordningen och identifierade några svaga punkter i kontrollsystemet för de flesta budgetposter. Granskningsrapporten lades fram i november 2003. I slutet av 2003 hade administrationen tagit itu med de brister som internrevisorn hade identifierat.

Iakttagelser som rör transaktioner

| 9.43 | Betalningar av resersättningar gjorda från förskottskontot mot slutet av 2002 för möten som hållits 2002 belastade anslagen för följande budgetår, i strid mot principen om budgetens ettårighet. På samma sätt belastade utgifterna för 2003 budgeten för 2004. |
| --- | --- |

9.43

Betalningar av resersättningar gjorda från förskottskontot mot slutet av 2002 för möten som hållits 2002 belastade anslagen för följande budgetår, i strid mot principen om budgetens ettårighet. På samma sätt belastade utgifterna för 2003 budgeten för 2004.

| 9.43 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Enligt artikel 6.6 i genomförandebestämmelserna av den 23 december 2002 kan anslag av ersättningar till ledamöterna inte föras över. EESK ansåg därför att betalningar, som förskottsenheten hade gjort i slutet av 2002 (för sammanträden som hölls under 2002), och som avslutades 2003, skulle föras över till 2003 års budget. |
| --- | --- |

9.43

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Enligt artikel 6.6 i genomförandebestämmelserna av den 23 december 2002 kan anslag av ersättningar till ledamöterna inte föras över. EESK ansåg därför att betalningar, som förskottsenheten hade gjort i slutet av 2002 (för sammanträden som hölls under 2002), och som avslutades 2003, skulle föras över till 2003 års budget.

| 9.44 | För alla betalningsorder som reglerar betalningar gjorda från förskottskontot mellan mitten av oktober 2003 och slutet av året hade det endast gjorts en ytlig kontroll. |
| --- | --- |

9.44

För alla betalningsorder som reglerar betalningar gjorda från förskottskontot mellan mitten av oktober 2003 och slutet av året hade det endast gjorts en ytlig kontroll.

| 9.45 | I tre fall var reseersättningarna som betalats ut till ledamöterna av Ekonomiska och sociala kommittén dubbelt så höga som det belopp som faställts i kommittén egna regler. Dessa fall gällde flygresor från Berlin till Bryssel, som enligt tidtabellen varade högst en och en halv timme. I kommitténs regler fastställs att dubbel reseersättning betalas för resor med flygplan som tar längre tid än en och en halv timme. Utifrån granskningen verkade det som om reglerna i allmänhet inte följdes när resan hade påbörjats i Berlin och några andra städer. |
| --- | --- |

9.45

I tre fall var reseersättningarna som betalats ut till ledamöterna av Ekonomiska och sociala kommittén dubbelt så höga som det belopp som faställts i kommittén egna regler. Dessa fall gällde flygresor från Berlin till Bryssel, som enligt tidtabellen varade högst en och en halv timme. I kommitténs regler fastställs att dubbel reseersättning betalas för resor med flygplan som tar längre tid än en och en halv timme. Utifrån granskningen verkade det som om reglerna i allmänhet inte följdes när resan hade påbörjats i Berlin och några andra städer.

| 9.45 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  För de städer som det hänvisas till överskred flygtiden tidigare en och en halv timme, men nu har den minskat något och ligger under en och en halv timme. I vissa fall har dessa ändringar inte beaktats. Så fort revisionsrätten hade framfört sina kommentarer vidtogs korrigeringsåtgärder: Den delegerade utanordnaren har formellt ålagt samtliga berörda finansiella aktörer att strängt följa förordningen. Alla ledamöter som kan komma att beröras har informerats om åtgärden. EESK kan därför konstatera att läget nu är under kontroll. |
| --- | --- |

9.45

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

För de städer som det hänvisas till överskred flygtiden tidigare en och en halv timme, men nu har den minskat något och ligger under en och en halv timme. I vissa fall har dessa ändringar inte beaktats. Så fort revisionsrätten hade framfört sina kommentarer vidtogs korrigeringsåtgärder: Den delegerade utanordnaren har formellt ålagt samtliga berörda finansiella aktörer att strängt följa förordningen. Alla ledamöter som kan komma att beröras har informerats om åtgärden. EESK kan därför konstatera att läget nu är under kontroll.

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

| 9.46 | Den årliga verksamhetsrapport som krävs enligt artikel 60.7 i budgetförordningen lades fram i slutet av juli 2004. Denna rapport innehåller en försäkran om att man genom förfarandena kan garantera att transaktionerna som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.46

Den årliga verksamhetsrapport som krävs enligt artikel 60.7 i budgetförordningen lades fram i slutet av juli 2004. Denna rapport innehåller en försäkran om att man genom förfarandena kan garantera att transaktionerna som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Regionkommittén

| 9.47 | Följande iakttagelser gäller ytterligare problem som endast berör Regionkommittén. |
| --- | --- |

9.47

Följande iakttagelser gäller ytterligare problem som endast berör Regionkommittén.

System för övervakning och kontroll

| 9.48 | Följande regler om övervakningssystem och kontroller följdes inte: |
| --- | --- |

9.48

Följande regler om övervakningssystem och kontroller följdes inte:

| 9.48 | REGIONKOMMITTÉNS SVAR |
| --- | --- |

9.48

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

| a) | Det gjordes ingen riskanalys för att införa de lämpligaste kontrollförfarandena (artikel 60.4 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

a)

Det gjordes ingen riskanalys för att införa de lämpligaste kontrollförfarandena (artikel 60.4 i budgetförordningen).

| a) | Denna fråga angrips nu på ett övergripande sätt. Internrevisorn har redan genomfört två revisioner under 2004 som berör denna. |
| --- | --- |

a)

Denna fråga angrips nu på ett övergripande sätt. Internrevisorn har redan genomfört två revisioner under 2004 som berör denna.

| b) | Förutom en lathund som gäller förskottskontona har det inte utformats någon skriftlig beskrivning av de särskilda förfarandena för kontroll av utgifter. |
| --- | --- |

b)

Förutom en lathund som gäller förskottskontona har det inte utformats någon skriftlig beskrivning av de särskilda förfarandena för kontroll av utgifter.

| b) | Bortsett från instruktionshäftet om förskottskontot finns det många andra skriftliga instruktioner som tar upp frågan om specifika förfaranden för utgiftskontroller, till exempel handledningen för tjänsteresor, som i detalj beskriver denna typ av kontrollförfaranden med avseende på utgifter på grund av tjänstemäns tjänsteresor. Samma sak gäller de skriftliga förfarandena för fakturering mellan kommittéerna av utgifter som administreras av samfunktionerna (för ReK och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén), de skriftliga anvisningarna för rekrytering av nya tjänstemän osv. De resultatindikatorer som fastställdes 2003 för varje budgetpost och tillhörande instruktioner bäddar för förbättrad uppföljning av hur utgifterna sköts. Under 2003 utarbetade Regionkommittén (skriftliga) finansiella flödesscheman som återspeglar principerna i den nya budgetförordningen. Där separeras funktionerna utanordnande och förhandskontroll. För att säkerställa att den nya budgetförordningen respekteras publicerades checklistor för kommittéernas samfunktioners hantering av utgifter. |
| --- | --- |

b)

Bortsett från instruktionshäftet om förskottskontot finns det många andra skriftliga instruktioner som tar upp frågan om specifika förfaranden för utgiftskontroller, till exempel handledningen för tjänsteresor, som i detalj beskriver denna typ av kontrollförfaranden med avseende på utgifter på grund av tjänstemäns tjänsteresor. Samma sak gäller de skriftliga förfarandena för fakturering mellan kommittéerna av utgifter som administreras av samfunktionerna (för ReK och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén), de skriftliga anvisningarna för rekrytering av nya tjänstemän osv. De resultatindikatorer som fastställdes 2003 för varje budgetpost och tillhörande instruktioner bäddar för förbättrad uppföljning av hur utgifterna sköts. Under 2003 utarbetade Regionkommittén (skriftliga) finansiella flödesscheman som återspeglar principerna i den nya budgetförordningen. Där separeras funktionerna utanordnande och förhandskontroll. För att säkerställa att den nya budgetförordningen respekteras publicerades checklistor för kommittéernas samfunktioners hantering av utgifter.

ReK avser att före årets slut färdigställa miniminormer för kontrollåtgärder som är anpassade till kommitténs specifika utgiftsstruktur. Uppföljningen av tjänstemännens rätt till olika bidrag och förmåner i enlighet med tjänsteföreskrifterna tillgår så, att ett formulär skickas till varje tjänsteman i september varje år, för uppdatering av personuppgifterna.

| 9.49 | Uppföljningen av tjänstemäns och annan personals rätt till de olika bidragen och förmånerna i tjänsteföreskrifterna var otillräcklig. De uppgifter som administrationen årligen krävde in av personalen borde ha kontrollerats noggrannare. Betalningen av bidrag och överföringar till annat land än anställningslandet av belopp som överstiger utlandstillägget borde ha dragits in när medlemmar ur personalen inte inom rimlig tid hade lämnat in de informationsblanketter de var tvungna att fylla i. |
| --- | --- |

9.49

Uppföljningen av tjänstemäns och annan personals rätt till de olika bidragen och förmånerna i tjänsteföreskrifterna var otillräcklig. De uppgifter som administrationen årligen krävde in av personalen borde ha kontrollerats noggrannare. Betalningen av bidrag och överföringar till annat land än anställningslandet av belopp som överstiger utlandstillägget borde ha dragits in när medlemmar ur personalen inte inom rimlig tid hade lämnat in de informationsblanketter de var tvungna att fylla i.

| 9.49 | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  Varje tjänsteman fyller i formuläret även om hans eller hennes familjesituation är oförändrad. En påminnelse skickas till alla som inte svarat, och om uppgifterna fortfarande inte skickas till personalenheten inom rimlig tid undersöker den ansvarige tjänstemannen varje enskilt fall, särskilt beträffande personer som eventuellt inte har rätt till bidrag. Därefter ombeds tjänstemannen en gång till att fylla i de begärda formulären. Det är ändå fallet, som i det exempel som revisionsrätten tagit upp, att vissa tjänstemän har underlåtit att aktualisera de begärda uppgifterna.
  I framtiden kommer systematiska kontroller att göras när det gäller uppföljningen av varje tjänstemans särskilda villkor – mer specifikt på området för överföring till tredje land av belopp överstigande utlandstillägget – och alla bidrag eller överföringar blockeras tills den berörda tjänstemannen lämnar in de begärda dokumenten.
  De förändringar som krävs kommer att genomföras från och med september i år, för att förbättra uppföljningen av ovannämnda förmåner. |
| --- | --- |

9.49

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

Varje tjänsteman fyller i formuläret även om hans eller hennes familjesituation är oförändrad. En påminnelse skickas till alla som inte svarat, och om uppgifterna fortfarande inte skickas till personalenheten inom rimlig tid undersöker den ansvarige tjänstemannen varje enskilt fall, särskilt beträffande personer som eventuellt inte har rätt till bidrag. Därefter ombeds tjänstemannen en gång till att fylla i de begärda formulären. Det är ändå fallet, som i det exempel som revisionsrätten tagit upp, att vissa tjänstemän har underlåtit att aktualisera de begärda uppgifterna.

I framtiden kommer systematiska kontroller att göras när det gäller uppföljningen av varje tjänstemans särskilda villkor – mer specifikt på området för överföring till tredje land av belopp överstigande utlandstillägget – och alla bidrag eller överföringar blockeras tills den berörda tjänstemannen lämnar in de begärda dokumenten.

De förändringar som krävs kommer att genomföras från och med september i år, för att förbättra uppföljningen av ovannämnda förmåner.

| 9.50 | Största delen av internrevisorns arbetsprogram genomfördes inte. I synnerhet en granskning av genomförandet av den nya budgetförordningen som ingick i arbetsprogrammet slutfördes inte. |
| --- | --- |

9.50

Största delen av internrevisorns arbetsprogram genomfördes inte. I synnerhet en granskning av genomförandet av den nya budgetförordningen som ingick i arbetsprogrammet slutfördes inte.

Iakttagelser som rör transaktioner

| 9.51 | Betalningar av resersättningar gjorda från förskottskontot mot slutet av 2002 för möten som hållits 2002 belastade anslagen för följande budgetår, i strid mot principen om budgetens ettårighet. |
| --- | --- |

9.51

Betalningar av resersättningar gjorda från förskottskontot mot slutet av 2002 för möten som hållits 2002 belastade anslagen för följande budgetår, i strid mot principen om budgetens ettårighet.

| 9.51 | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  På grund av för sent inlämnade styrkande handlingar avseende tre suppleanters deltagande i ett utskottssammanträde gick det inte att föra upp motsvarande betalningsorder i 2002 års budget. Eftersom utbetalningarna från förskottskontot slutligen godkändes år 2003 debiterades de 2003 års budget.
  I framtiden kommer ReK att behandla dessa ersättningar som överförbara utgifter. |
| --- | --- |

9.51

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

På grund av för sent inlämnade styrkande handlingar avseende tre suppleanters deltagande i ett utskottssammanträde gick det inte att föra upp motsvarande betalningsorder i 2002 års budget. Eftersom utbetalningarna från förskottskontot slutligen godkändes år 2003 debiterades de 2003 års budget.

I framtiden kommer ReK att behandla dessa ersättningar som överförbara utgifter.

| 9.52 | Några betalningar från förskottskontot hade inte reglerats av utanordnaren i slutet av påföljande månad såsom krävs i artikel 67.1 f i genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

9.52

Några betalningar från förskottskontot hade inte reglerats av utanordnaren i slutet av påföljande månad såsom krävs i artikel 67.1 f i genomförandebestämmelserna.

| 9.52 | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  Kontrollören vid ReK:s kärnadministration arbetade ensam i detta skede och var överbelastad, vilket ledde till vissa förseningar med att lägga fram kontrollerade ärenden för utanordnaren. En andra kontrollör kunde rekryteras först i slutet av året. Det blev därmed möjligt att påskynda den finansiella förhandskontrollen av utbetalningarna från förskottskontot före utanordnarens underskrift. |
| --- | --- |

9.52

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

Kontrollören vid ReK:s kärnadministration arbetade ensam i detta skede och var överbelastad, vilket ledde till vissa förseningar med att lägga fram kontrollerade ärenden för utanordnaren. En andra kontrollör kunde rekryteras först i slutet av året. Det blev därmed möjligt att påskynda den finansiella förhandskontrollen av utbetalningarna från förskottskontot före utanordnarens underskrift.

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

| 9.53 | Den årliga verksamhetsrapport som krävs i artikel 60.7 i budgetförordningen lades fram i början av juni 2004. Denna rapport innehåller en förklaring om att förfarandena garanterar att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. I rapporten belyses vissa problem som kontrollpersonalen stötte på 2003 och åtgärder som skall vidtas 2004 för att kraven i budgetförordningen närmare skall efterlevas. |
| --- | --- |

9.53

Den årliga verksamhetsrapport som krävs i artikel 60.7 i budgetförordningen lades fram i början av juni 2004. Denna rapport innehåller en förklaring om att förfarandena garanterar att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. I rapporten belyses vissa problem som kontrollpersonalen stötte på 2003 och åtgärder som skall vidtas 2004 för att kraven i budgetförordningen närmare skall efterlevas.

Kommissionen

Övervakningssystem för och kontroller av administrativa utgifter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12)

| 9.54 | Till skillnad från de andra institutionerna väntade inte kommissionen på att budgetförordningen skulle träda i kraft innan man införde nya övervakningssystem och kontroller. Dessa system, som upprättades inom ramen för kommissionens reform, svarade redan till stor del mot de viktigaste kraven i budgetförordningen. Detta förklarar varför de system som är i bruk 2003 hos kommissionen stämmer bättre överens med kraven i budgetförordningen än systemen hos de andra institutionerna. |
| --- | --- |

9.54

Till skillnad från de andra institutionerna väntade inte kommissionen på att budgetförordningen skulle träda i kraft innan man införde nya övervakningssystem och kontroller. Dessa system, som upprättades inom ramen för kommissionens reform, svarade redan till stor del mot de viktigaste kraven i budgetförordningen. Detta förklarar varför de system som är i bruk 2003 hos kommissionen stämmer bättre överens med kraven i budgetförordningen än systemen hos de andra institutionerna.

| 9.55 | De 24 normerna för intern kontroll som antogs av kommissionen 2000 har senare konkretiserats och delats upp i 74 baskrav. I en bilaga till direktörernas och generaldirektörernas verksamhetsrapporter nämns hur många baskrav som har genomförts av varje avdelning inom kommissionen. I fråga om administrativa utgifter anser revisionsrätten att de flesta av de baskrav som gäller kontrollverksamhet, granskning och utvärdering hade genomförts i slutet av 2003. |
| --- | --- |

9.55

De 24 normerna för intern kontroll som antogs av kommissionen 2000 har senare konkretiserats och delats upp i 74 baskrav. I en bilaga till direktörernas och generaldirektörernas verksamhetsrapporter nämns hur många baskrav som har genomförts av varje avdelning inom kommissionen. I fråga om administrativa utgifter anser revisionsrätten att de flesta av de baskrav som gäller kontrollverksamhet, granskning och utvärdering hade genomförts i slutet av 2003.

| 9.56 | Revisionsrätten har granskat de övervakningssystem och kontroller som ger delegerade och vidaredelegerade utanordnare säkerhet om att kraven på laglighet och korrekthet efterlevs när det gäller utgifter. Det har gjorts en bedömning av hur systemen för personallöner, informationsteknik, infrastruktur och tjänsteförvaltning i Bryssel, publikationer, kommissionens delegationer och tolkningstjänster fungerar. |
| --- | --- |

9.56

Revisionsrätten har granskat de övervakningssystem och kontroller som ger delegerade och vidaredelegerade utanordnare säkerhet om att kraven på laglighet och korrekthet efterlevs när det gäller utgifter. Det har gjorts en bedömning av hur systemen för personallöner, informationsteknik, infrastruktur och tjänsteförvaltning i Bryssel, publikationer, kommissionens delegationer och tolkningstjänster fungerar.

| 9.57 | Med undantag för personalutgifter beslutade utanordnarna i enlighet med internkontrollnorm 17 att det skulle göras efterhandskontroller av transaktioner. Man fann dock inget bevis på att det hade gjorts efterhandskontroller av utgifter för kommissionens delegationer och för publikationer. Inom de andra utgiftsområdena gjordes det efterhandskontroller, men de var inte grundade på granskning av transaktioner som valts ut genom riskanalys. |
| --- | --- |

9.57

Med undantag för personalutgifter beslutade utanordnarna i enlighet med internkontrollnorm 17 att det skulle göras efterhandskontroller av transaktioner. Man fann dock inget bevis på att det hade gjorts efterhandskontroller av utgifter för kommissionens delegationer och för publikationer. Inom de andra utgiftsområdena gjordes det efterhandskontroller, men de var inte grundade på granskning av transaktioner som valts ut genom riskanalys.

| 9.57 | KOMMISSIONENS SVAR
  I årsrapporten från GD Yttre förbindelser uppmärksammas avsaknaden av ett effektivt system för efterhandskontroll av delegationernas utgifter. Därför har en handlingsplan utformats för införande av ett sådant kontrollsystem före slutet av 2004.
  Publikationsbyrån införde 2004 ett system med kontroller i efterhand genom stickprov. Den delegerade utanordnaren beslöt att prioritera kontroller i förväg på den andra nivån innan ett system med kontroller i efterhand infördes 2004.
  När det gäller övriga administrativa utgifter beslöt GD Personal och administration och Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel när kontrollerna i efterhand inleddes i början av 2003 att välja ut transaktionerna genom ett enhetligt urval för att undvika en upprepning av tidigare systematiska fel och brister. De avser att ta med riskfaktorer efter 24 månaders drift, dvs. från och med 2005.
  GD Tolkning använde också ett enhetligt urval under 2003 för att kontrollera sina utbetalningar till frilanstolkar. Från och med 2004 bygger dock urvalet på den statistiska urvalsmetoden MUS (monetary unit sampling). Avsikten är att senare under 2004 komplettera detta med ett riktat urval som bygger på riskanalys.
  Beträffande personalutgifter hänvisas till svaret på punkt 9.58. |
| --- | --- |

9.57

KOMMISSIONENS SVAR

I årsrapporten från GD Yttre förbindelser uppmärksammas avsaknaden av ett effektivt system för efterhandskontroll av delegationernas utgifter. Därför har en handlingsplan utformats för införande av ett sådant kontrollsystem före slutet av 2004.

Publikationsbyrån införde 2004 ett system med kontroller i efterhand genom stickprov. Den delegerade utanordnaren beslöt att prioritera kontroller i förväg på den andra nivån innan ett system med kontroller i efterhand infördes 2004.

När det gäller övriga administrativa utgifter beslöt GD Personal och administration och Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel när kontrollerna i efterhand inleddes i början av 2003 att välja ut transaktionerna genom ett enhetligt urval för att undvika en upprepning av tidigare systematiska fel och brister. De avser att ta med riskfaktorer efter 24 månaders drift, dvs. från och med 2005.

GD Tolkning använde också ett enhetligt urval under 2003 för att kontrollera sina utbetalningar till frilanstolkar. Från och med 2004 bygger dock urvalet på den statistiska urvalsmetoden MUS (monetary unit sampling). Avsikten är att senare under 2004 komplettera detta med ett riktat urval som bygger på riskanalys.

Beträffande personalutgifter hänvisas till svaret på punkt 9.58.

| 9.58 | När det gäller systemet för hantering av personalens löner konstaterades skillnader mellan databasen med personalens personuppgifter och datasystemet som användes för den månatliga beräkningen av lönerna, och de rättades till innan ett nytt system infördes i oktober 2003. Det gjordes dock ingen systematisk kontroll av nya uppgifter som förts in i befintliga enskilda filer i databasen förrän strax före slutet av 2003. |
| --- | --- |

9.58

När det gäller systemet för hantering av personalens löner konstaterades skillnader mellan databasen med personalens personuppgifter och datasystemet som användes för den månatliga beräkningen av lönerna, och de rättades till innan ett nytt system infördes i oktober 2003. Det gjordes dock ingen systematisk kontroll av nya uppgifter som förts in i befintliga enskilda filer i databasen förrän strax före slutet av 2003.

| 9.58 | KOMMISSIONENS SVAR
  Som revisionsrätten framhåller spårades och rättades de befintliga skillnaderna mellan de två systemen innan det nya systemet (NAP) togs i drift, på grundval av verifierade uppgifter om personalen genom en jämförelse mellan de gamla och nya lönebeskeden led för led.
  Till skillnad från det tidigare lönesystemet (VAP) hämtar NAP sina uppgifter direkt från personaladministrationssystemet Sysper, dvs. genom ett IT-gränssnitt, varför uppgifter inte längre måste matas in två gånger, något som tidigare var både en möjlighet till kontroll och en felkälla. Kontrollrutinerna måste anpassas, vilket skedde före slutet av 2003.
  Några kontroller i efterhand genomfördes redan 2003 av uppgifter om populationen i Luxemburg. Populationen i Bryssel kommer att kontrolleras i slutet av 2004 när ett globalt program för efterhandskontroller tas i drift.
  Både jämförelserna i samband med övergången till NAP och kontrollerna i Luxemburg har visat att antalet fel är litet i förhållande till de enorma datamängderna och att felen inte är systematiska. |
| --- | --- |

9.58

KOMMISSIONENS SVAR

Som revisionsrätten framhåller spårades och rättades de befintliga skillnaderna mellan de två systemen innan det nya systemet (NAP) togs i drift, på grundval av verifierade uppgifter om personalen genom en jämförelse mellan de gamla och nya lönebeskeden led för led.

Till skillnad från det tidigare lönesystemet (VAP) hämtar NAP sina uppgifter direkt från personaladministrationssystemet Sysper, dvs. genom ett IT-gränssnitt, varför uppgifter inte längre måste matas in två gånger, något som tidigare var både en möjlighet till kontroll och en felkälla. Kontrollrutinerna måste anpassas, vilket skedde före slutet av 2003.

Några kontroller i efterhand genomfördes redan 2003 av uppgifter om populationen i Luxemburg. Populationen i Bryssel kommer att kontrolleras i slutet av 2004 när ett globalt program för efterhandskontroller tas i drift.

Både jämförelserna i samband med övergången till NAP och kontrollerna i Luxemburg har visat att antalet fel är litet i förhållande till de enorma datamängderna och att felen inte är systematiska.

| 9.59 | Revisionsrätten fann brister i övervakningssystem och kontroller som införts av publikationsbyrån. De största bristerna var att personal som inledde och kontrollerade finansiella transaktioner inte formellt hade tilldelats tydligt definierade ansvarsområden, att inga åtgärder hade vidtagits för att hantera den särskilda risk som publikationsbyrån påtalade och som består i att fel i fakturor inte upptäcks, och att dokumentationen av förfaranden inte var fullständig. |
| --- | --- |

9.59

Revisionsrätten fann brister i övervakningssystem och kontroller som införts av publikationsbyrån. De största bristerna var att personal som inledde och kontrollerade finansiella transaktioner inte formellt hade tilldelats tydligt definierade ansvarsområden, att inga åtgärder hade vidtagits för att hantera den särskilda risk som publikationsbyrån påtalade och som består i att fel i fakturor inte upptäcks, och att dokumentationen av förfaranden inte var fullständig.

| 9.59 | KOMMISSIONENS SVAR
  När det gäller ansvarsfördelningen instämmer kommissionen i revisionsrättens uppfattning. Ett system för regelbunden (månatlig) uppdatering infördes från och med november 2003.
  Vad dokumentationen av förfarandena beträffar upprättade byrån i slutet av 2003 en lista över de primära förfaranden som skall dokumenteras. Dokumentationen fullbordades under 2004. De sekundära förfarandena kommer att vara dokumenterade i slutet av första halvåret 2005. |
| --- | --- |

9.59

KOMMISSIONENS SVAR

När det gäller ansvarsfördelningen instämmer kommissionen i revisionsrättens uppfattning. Ett system för regelbunden (månatlig) uppdatering infördes från och med november 2003.

Vad dokumentationen av förfarandena beträffar upprättade byrån i slutet av 2003 en lista över de primära förfaranden som skall dokumenteras. Dokumentationen fullbordades under 2004. De sekundära förfarandena kommer att vara dokumenterade i slutet av första halvåret 2005.

| 9.60 | Kravet på rapportering som fastställs i kommissionens stadgar för vidaredelegerade utanordnare uppfylldes inte vid publikationsbyrån. |
| --- | --- |

9.60

Kravet på rapportering som fastställs i kommissionens stadgar för vidaredelegerade utanordnare uppfylldes inte vid publikationsbyrån.

| 9.60 | KOMMISSIONENS SVAR
  Även om förfarandet inte är formaliserat, är det sedan flera år rutin att lämna en regelbunden driftsrapport (var tredje månad) till styrelsen. En månatlig budgetrapport lämnas på central nivå, och en rapport om program, åtgärder och resultat lämnas av de vidaredelegerade utanordnarna som underlag för bl.a. den årliga aktivitetsrapporten och byråns årliga förvaltningsrapport. Byrån kommer att införa rapporten i enlighet med stadgarna för vidaredelegerade utanordnare. |
| --- | --- |

9.60

KOMMISSIONENS SVAR

Även om förfarandet inte är formaliserat, är det sedan flera år rutin att lämna en regelbunden driftsrapport (var tredje månad) till styrelsen. En månatlig budgetrapport lämnas på central nivå, och en rapport om program, åtgärder och resultat lämnas av de vidaredelegerade utanordnarna som underlag för bl.a. den årliga aktivitetsrapporten och byråns årliga förvaltningsrapport. Byrån kommer att införa rapporten i enlighet med stadgarna för vidaredelegerade utanordnare.

Iakttagelser som rör transaktioner

| 9.61 | För betalning av ett stort antal fakturor som gällde IT-tjänster, infrastruktur och tjänsteförvaltning i Bryssel och publikationer överskreds tidsgränserna i kontrakten. I enlighet med artikel 106.5 i genomförandebestämmelserna kan gäldenären begära ränta om tidsfristerna för betalning inte respekteras. |
| --- | --- |

9.61

För betalning av ett stort antal fakturor som gällde IT-tjänster, infrastruktur och tjänsteförvaltning i Bryssel och publikationer överskreds tidsgränserna i kontrakten. I enlighet med artikel 106.5 i genomförandebestämmelserna kan gäldenären begära ränta om tidsfristerna för betalning inte respekteras.

| 9.61 | KOMMISSIONENS SVAR
  Det bör påpekas att avtalade betalningstider efter det att kortare betalningstider infördes genom den nya budgetförordningen, inte ändrades i de avtal som ingåtts före den 31 december 2002 enligt tidigare budgetförordningar. Merparten av de avtal som Direktoratet för IT-frågor och Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel omfattades av under 2003 hade undertecknats innan dess och hade alltså betalningstider på 60 dagar.
  Med det i åtanke var alltså andelen betalningar som skedde efter avtalad tid i själva verket 10,8 % för Direktoratet för IT-frågor, omkring 18 % för Infrastruktur- och logistikbyrån och 3 % för GD Tolkning (andra betalningar än till frilanstolkar).
  Kommissionen har fäst de operativa avdelningarnas uppmärksamhet på vikten av snabba utbetalningar för att minska andelen försenade betalningar. |
| --- | --- |

9.61

KOMMISSIONENS SVAR

Det bör påpekas att avtalade betalningstider efter det att kortare betalningstider infördes genom den nya budgetförordningen, inte ändrades i de avtal som ingåtts före den 31 december 2002 enligt tidigare budgetförordningar. Merparten av de avtal som Direktoratet för IT-frågor och Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel omfattades av under 2003 hade undertecknats innan dess och hade alltså betalningstider på 60 dagar.

Med det i åtanke var alltså andelen betalningar som skedde efter avtalad tid i själva verket 10,8 % för Direktoratet för IT-frågor, omkring 18 % för Infrastruktur- och logistikbyrån och 3 % för GD Tolkning (andra betalningar än till frilanstolkar).

Kommissionen har fäst de operativa avdelningarnas uppmärksamhet på vikten av snabba utbetalningar för att minska andelen försenade betalningar.

| 9.62 | Mot slutet av 2003 betalade publikationsbyrån fakturor vilkas belopp översteg värdet av de tjänster som faktiskt hade tillhandahållits under året. Överskottet erkändes helt av leverantörerna genom kreditnotor som publikationsbyrån tog emot 2004. På detta sätt undvek man att de anslag förföll för vilka man gjort åtaganden under 2002 i syfte att tidigarelägga förväntade utgifter för 2003. Publikationsbyråns förfaranden täcks inte av bestämmelserna i budgetförordningen och strider mot artikel 97.1 i genomförandebestämmelserna, där det står att utgifter skall kontrolleras mot bakgrund av de tjänster som faktiskt utförts. Revisionsrätten anser att man borde ha tillämpat de korrekta betalningsförfarandena. |
| --- | --- |

9.62

Mot slutet av 2003 betalade publikationsbyrån fakturor vilkas belopp översteg värdet av de tjänster som faktiskt hade tillhandahållits under året. Överskottet erkändes helt av leverantörerna genom kreditnotor som publikationsbyrån tog emot 2004. På detta sätt undvek man att de anslag förföll för vilka man gjort åtaganden under 2002 i syfte att tidigarelägga förväntade utgifter för 2003. Publikationsbyråns förfaranden täcks inte av bestämmelserna i budgetförordningen och strider mot artikel 97.1 i genomförandebestämmelserna, där det står att utgifter skall kontrolleras mot bakgrund av de tjänster som faktiskt utförts. Revisionsrätten anser att man borde ha tillämpat de korrekta betalningsförfarandena.

| 9.62 | KOMMISSIONENS SVAR
  Byrån vidgår sakförhållandet i det konstaterade felet. |
| --- | --- |

9.62

KOMMISSIONENS SVAR

Byrån vidgår sakförhållandet i det konstaterade felet.

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

| 9.63 | I allmänhet ger de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektörer och direktörer som är utanordnare för den största delen av de administrativa utgifterna en klar och tydlig bild av vad generaldirektörerna och de kontor som de ansvarar för har arbetat med och vad de har åstadkommit. |
| --- | --- |

9.63

I allmänhet ger de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektörer och direktörer som är utanordnare för den största delen av de administrativa utgifterna en klar och tydlig bild av vad generaldirektörerna och de kontor som de ansvarar för har arbetat med och vad de har åstadkommit.

| 9.64 | Vissa av utanordnarna rapporterar att inte alla normer för intern kontroll hade genomförts helt och hållet, i synnerhet den detaljerade dokumentationen av alla tillämpade förfaranden, men alla uppger att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Generaldirektören vid generaldirektoratet för yttre förbindelser lämnar en reservation i sin förklaring när det gäller det otillräckliga genomförandet inom kommissionens delegationer av internkontrollnormerna nr 16 (åtskillnad mellan uppgifter) och nr 17 (övervakning). |
| --- | --- |

9.64

Vissa av utanordnarna rapporterar att inte alla normer för intern kontroll hade genomförts helt och hållet, i synnerhet den detaljerade dokumentationen av alla tillämpade förfaranden, men alla uppger att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Generaldirektören vid generaldirektoratet för yttre förbindelser lämnar en reservation i sin förklaring när det gäller det otillräckliga genomförandet inom kommissionens delegationer av internkontrollnormerna nr 16 (åtskillnad mellan uppgifter) och nr 17 (övervakning).

Övergripande sammanfattning och rekommendationer

| 9.65 | Institutionerna har gjort ansenliga ansträngningar för att anpassa sina övervakningssystem och kontroller till kraven i den nya budgetförordningen. De flesta institutionerna har emellertid inte gjort nödvändiga förändringar trots att brister har konstaterats, vilket innebär en risk för att de underliggande transaktionerna inte är lagliga och korrekta (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). |
| --- | --- |

9.65

Institutionerna har gjort ansenliga ansträngningar för att anpassa sina övervakningssystem och kontroller till kraven i den nya budgetförordningen. De flesta institutionerna har emellertid inte gjort nödvändiga förändringar trots att brister har konstaterats, vilket innebär en risk för att de underliggande transaktionerna inte är lagliga och korrekta (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12).

| 9.65 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Svar från internrevisorn:
  ”När det gäller den andra delen av den andra meningen och fotnoten har revisionsrätten inte specificerat i vilken av institutionerna den funnit svagheter i den interna revisionen. Inga iakttagelser av detta slag har gjorts när det gäller Europaparlamentets interna revision varken i punkterna 9.7 till 9.17 i denna rapport som handlar om parlamentet, eller i den redogörelse av granskningsresultaten som kom före årsrapporten och som parlamentet erhöll tidigare. Inte heller gjordes dessa iakttagelser av revisionsrättens personal i samband med genomgången av dessa preliminära resultat.”
  Parlamentet ställer sig bakom sin internrevisors svar. Det riktar uppmärksamheten på betydelsen av hans arbete när det gäller egenbedömningen av nivån för genomförandet av miniminormerna för intern kontroll som utförts av parlamentet och som revisionsrätten hänvisar till i punkt 9.11. Egenbedömningen gjorde det möjligt att utarbeta handlingsplaner för att ta itu med upptäckta svagheter. |
| --- | --- |

9.65

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Svar från internrevisorn:

”När det gäller den andra delen av den andra meningen och fotnoten har revisionsrätten inte specificerat i vilken av institutionerna den funnit svagheter i den interna revisionen. Inga iakttagelser av detta slag har gjorts när det gäller Europaparlamentets interna revision varken i punkterna 9.7 till 9.17 i denna rapport som handlar om parlamentet, eller i den redogörelse av granskningsresultaten som kom före årsrapporten och som parlamentet erhöll tidigare. Inte heller gjordes dessa iakttagelser av revisionsrättens personal i samband med genomgången av dessa preliminära resultat.”

Parlamentet ställer sig bakom sin internrevisors svar. Det riktar uppmärksamheten på betydelsen av hans arbete när det gäller egenbedömningen av nivån för genomförandet av miniminormerna för intern kontroll som utförts av parlamentet och som revisionsrätten hänvisar till i punkt 9.11. Egenbedömningen gjorde det möjligt att utarbeta handlingsplaner för att ta itu med upptäckta svagheter.

| 9.65 | KOMMISSIONENS SVAR
  Reformen är en kontinuerlig process. Därför lägger kommissionen ned stora ansträngningar och mycket tid på att kontinuerligt förbättra rutinerna. Å andra sidan sker övervakning ute på avdelningarna och den är verkningsfull, men dokumentationen av övervakningen kan förbättras ytterligare. Kommissionen kommer att organisera särskilda seminarier i ämnet under andra halvåret 2004. |
| --- | --- |

9.65

KOMMISSIONENS SVAR

Reformen är en kontinuerlig process. Därför lägger kommissionen ned stora ansträngningar och mycket tid på att kontinuerligt förbättra rutinerna. Å andra sidan sker övervakning ute på avdelningarna och den är verkningsfull, men dokumentationen av övervakningen kan förbättras ytterligare. Kommissionen kommer att organisera särskilda seminarier i ämnet under andra halvåret 2004.

| 9.66 | Förutom de fall som nämns i punkterna 9.23, 9.28, 9.45 och 9.62 visar revisionsrättens granskning att urvalet underliggande transaktioner som granskades inte i väsentlig utsträckning innehöll fel. |
| --- | --- |

9.66

Förutom de fall som nämns i punkterna 9.23, 9.28, 9.45 och 9.62 visar revisionsrättens granskning att urvalet underliggande transaktioner som granskades inte i väsentlig utsträckning innehöll fel.

| 9.67 | De delegerade utanordnarna vid institutionerna utarbetade 2003 för första gången årliga verksamhetsrapporter i enlighet med artikel 60 i budgetförordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Dessa rapporter ger användbar information om hur övervakningssystem och kontroller fungerar. Innehållet i dem bör dock förbättras så att revisionsrätten kan betrakta dem som en informationskälla för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

9.67

De delegerade utanordnarna vid institutionerna utarbetade 2003 för första gången årliga verksamhetsrapporter i enlighet med artikel 60 i budgetförordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Dessa rapporter ger användbar information om hur övervakningssystem och kontroller fungerar. Innehållet i dem bör dock förbättras så att revisionsrätten kan betrakta dem som en informationskälla för revisionsförklaringen.

| 9.67 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen har redan varit verksam tre år på området. Revisionsrätten ger även kommissionen ett erkännande för dess kontinuerliga förbättringar. De nuvarande årliga verksamhetsrapportena är användbara källor till information om generaldirektoratens system för interna kontroller. |
| --- | --- |

9.67

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen har redan varit verksam tre år på området. Revisionsrätten ger även kommissionen ett erkännande för dess kontinuerliga förbättringar. De nuvarande årliga verksamhetsrapportena är användbara källor till information om generaldirektoratens system för interna kontroller.

| 9.67 | REVISIONSRÄTTENS SVAR
  Revisionsrättens behöriga avdelningar har noterat rekommendationen och har införlivat den i handlingsplanerna för det fortsatta arbetet med att införa förfarandena i den nya budgetförordningen. |
| --- | --- |

9.67

REVISIONSRÄTTENS SVAR

Revisionsrättens behöriga avdelningar har noterat rekommendationen och har införlivat den i handlingsplanerna för det fortsatta arbetet med att införa förfarandena i den nya budgetförordningen.

| 9.68 | Även om det för de administrativa utgifterna som helhet inte konstaterades någon väsentlig förekomst av fel i de transaktioner som revisionsrätten granskade, noterar revisionsrätten ändå att det finns risker vad gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Detta beror på att övervakningssystemen och kontrollerna som 2003 ersatte den tidigare ekonomistyrningen inte ännu uppfyller de grundläggande kraven i budgetförordningen inom alla institutionerna. Revisionsrätten rekommenderar att man lägger särskild vikt vid att kraven i den nya budgetförordningen uppfylls. |
| --- | --- |

9.68

Även om det för de administrativa utgifterna som helhet inte konstaterades någon väsentlig förekomst av fel i de transaktioner som revisionsrätten granskade, noterar revisionsrätten ändå att det finns risker vad gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Detta beror på att övervakningssystemen och kontrollerna som 2003 ersatte den tidigare ekonomistyrningen inte ännu uppfyller de grundläggande kraven i budgetförordningen inom alla institutionerna. Revisionsrätten rekommenderar att man lägger särskild vikt vid att kraven i den nya budgetförordningen uppfylls.

| 9.68 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen undersökte beredskapen i slutet av 2002 och kom fram till att avdelningarna var redo att börja tillämpa nyheterna i den nya budgetförordningen, vilket revisionsrätten också framhåller i punkt 9.54. |
| --- | --- |

9.68

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen undersökte beredskapen i slutet av 2002 och kom fram till att avdelningarna var redo att börja tillämpa nyheterna i den nya budgetförordningen, vilket revisionsrätten också framhåller i punkt 9.54.

| 9.68 | REVISIONSRÄTTENS SVAR
  Se svaret till punkt 9.67. |
| --- | --- |

9.68

REVISIONSRÄTTENS SVAR

Se svaret till punkt 9.67.

GRANSKNING AV DE DECENTRALISERADE ORGANEN

| 9.69 | Den årliga granskningen av Europeiska unionens decentraliserade organ är föremål för särskilda årsrapporter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). De viktigaste uppgifterna om de decentraliserade organen visas i
  tabell 9.4
  . |
| --- | --- |

9.69

Den årliga granskningen av Europeiska unionens decentraliserade organ är föremål för särskilda årsrapporter (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). De viktigaste uppgifterna om de decentraliserade organen visas i
  tabell 9.4
  .

| 9.70 | Den sammanlagda budgeten för de decentraliserade organen uppgick till 778,0 miljoner euro 2003, jämfört med 852,2 miljoner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) 2002. Den totala personalen vid de decentraliserade organen ökade enligt tjänsteförteckningarna från 2 037 anställda år 2002 till 2 204 anställda år 2003. |
| --- | --- |

9.70

Den sammanlagda budgeten för de decentraliserade organen uppgick till 778,0 miljoner euro 2003, jämfört med 852,2 miljoner euro (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) 2002. Den totala personalen vid de decentraliserade organen ökade enligt tjänsteförteckningarna från 2 037 anställda år 2002 till 2 204 anställda år 2003.

Tabell 9.4 – Budgetar och antal tjänster 2002 och 2003 – Decentraliserade organ

| | Huvudkontor | Grundad år | Budget (miljoner euro) | Fasta tjänster |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2002 | 2003 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | Thessaloniki | 1975 | 14,2 | 14,7 | 83 | 83 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | Dublin | 1975 | 17,4 | 16,8 | 88 | 88 |
| Europeiska miljöbyrån | Köpenhamn | 1990 | 25,2 | 27,5 | 106 | 111 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | Turin | 1990 | 16,8 | 17,2 | 123 | 104 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | Lissabon | 1993 | 10,4 | 10,5 | 59 | 63 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | London | 1993 | 61,3 | 84,2 | 251 | 287 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | Luxemburg | 1994 | 23,6 | 29 | 158 | 158 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | Angers | 1994 | 10,5 | 11,1 | 33 | 33 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) | Alicante | 1994 | 154,7 | 157,4 | 715 | 675 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | Bilbao | 1995 | 13,2 | 14,6 | 31 | 33 |
| Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet | Wien | 1997 | 6,2 | 6,6 | 28 | 30 |
| Europeiska byrån för återuppbyggnad | Thessaloniki | 2000 | 495,9 | 358,6 | 316 | 317 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 2,8 | 8,1 | 46 | 53 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | Bryssel | 2002 | — | 4,7 | — | 80 |
| Europeiska byrån för sjösäkerhet | Bryssel | 2002 | — | 4,5 | — | 40 |
| Europeiska myndigheten för säkra livsmedel | Bryssel | 2002 | — | 12,6 | — | 49 |
| Totalt | 852,2 | 778,0 | 2 037 | 2 204 |

Huvudkontor

Grundad år

Budget (miljoner euro)

Fasta tjänster

2002

2003

2002

2003

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Thessaloniki

1975

14,2

14,7

83

83

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Dublin

1975

17,4

16,8

88

88

Europeiska miljöbyrån

Köpenhamn

1990

25,2

27,5

106

111

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Turin

1990

16,8

17,2

123

104

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Lissabon

1993

10,4

10,5

59

63

Europeiska läkemedelsmyndigheten

London

1993

61,3

84,2

251

287

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Luxemburg

1994

23,6

29

158

158

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Angers

1994

10,5

11,1

33

33

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster)

Alicante

1994

154,7

157,4

715

675

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Bilbao

1995

13,2

14,6

31

33

Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet

Wien

1997

6,2

6,6

28

30

Europeiska byrån för återuppbyggnad

Thessaloniki

2000

495,9

358,6

316

317

Eurojust

Haag

2002

2,8

8,1

46

53

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Bryssel

2002

—

4,7

—

80

Europeiska byrån för sjösäkerhet

Bryssel

2002

—

4,5

—

40

Europeiska myndigheten för säkra livsmedel

Bryssel

2002

—

12,6

—

49

Totalt

852,2

778,0

2 037

2 204

| 9.71 | Under budgetåret 2003 trädde den nya rambudgetförordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) i kraft enligt vilken de decentraliserade organen skulle utarbeta och anta sina egna finansiella bestämmelser. |
| --- | --- |

9.71

Under budgetåret 2003 trädde den nya rambudgetförordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) i kraft enligt vilken de decentraliserade organen skulle utarbeta och anta sina egna finansiella bestämmelser.

| 9.72 | Under budgetåret antog alla decentraliserade organ utom tre nya finansiella bestämmelser efter yttrande från kommissionen. De decentraliserade organ som inte har kunnat anta särskilda finansiella bestämmelser har tillfälligt tillämpat rambudgetförordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) eller tillämpat sitt förslag till särskilda bestämmelser i väntan på yttrande från kommissionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Samtliga decentraliserade organ har utgått från bestämmelserna i rambudgetförordningen och gjort nödvändiga mindre anpassningar till sin speciella verksamhet. Det enda stora undantaget är Europeiska läkemedelsmyndigheten som för upphandlingsförfarandena har fastställt gränsvärden som skiljer sig från normerna i rambudgetförordningen. |
| --- | --- |

9.72

Under budgetåret antog alla decentraliserade organ utom tre nya finansiella bestämmelser efter yttrande från kommissionen. De decentraliserade organ som inte har kunnat anta särskilda finansiella bestämmelser har tillfälligt tillämpat rambudgetförordningen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12) eller tillämpat sitt förslag till särskilda bestämmelser i väntan på yttrande från kommissionen (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Samtliga decentraliserade organ har utgått från bestämmelserna i rambudgetförordningen och gjort nödvändiga mindre anpassningar till sin speciella verksamhet. Det enda stora undantaget är Europeiska läkemedelsmyndigheten som för upphandlingsförfarandena har fastställt gränsvärden som skiljer sig från normerna i rambudgetförordningen.

| 9.72 | KOMMISSIONENS SVAR
  När det gäller budgetförordningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) kräver kommissionen att myndigheten skall följa rambudgetförordningen strikt. En ny version antogs följaktligen i samförstånd med kommissionen i juni 2004.
  Sedan slutet av 2003 har Europeiska byrån för återuppbyggnad också fått kommissionens godkännande; byrån antog sin budgetförordning den 4 juni 2004. |
| --- | --- |

9.72

KOMMISSIONENS SVAR

När det gäller budgetförordningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) kräver kommissionen att myndigheten skall följa rambudgetförordningen strikt. En ny version antogs följaktligen i samförstånd med kommissionen i juni 2004.

Sedan slutet av 2003 har Europeiska byrån för återuppbyggnad också fått kommissionens godkännande; byrån antog sin budgetförordning den 4 juni 2004.

| 9.73 | För att kunna genomföra principerna i rambudgetförordningen måste de decentraliserade organen omstrukturera sina system för intern kontroll, i synnerhet till följd av att ekonomistyrningen har avskaffats och att det har skapats en internrevisionsfunktion. Denna omstrukturering kräver att man gör insatser för att anpassa och utbildar de olika aktörerna i budgetförvaltningen och då särskilt utanordnarna som har fått ökat ansvar. För två tredjedelar av de decentraliserade organen har de system som införts av aktörerna ännu inte utvärderats och kontrollerats av en internkontrollenhet. |
| --- | --- |

9.73

För att kunna genomföra principerna i rambudgetförordningen måste de decentraliserade organen omstrukturera sina system för intern kontroll, i synnerhet till följd av att ekonomistyrningen har avskaffats och att det har skapats en internrevisionsfunktion. Denna omstrukturering kräver att man gör insatser för att anpassa och utbildar de olika aktörerna i budgetförvaltningen och då särskilt utanordnarna som har fått ökat ansvar. För två tredjedelar av de decentraliserade organen har de system som införts av aktörerna ännu inte utvärderats och kontrollerats av en internkontrollenhet.

| 9.74 | När det gäller räkenskaperna är den främsta nyheten införandet av periodiserad redovisning som innebär att arbetsmetoderna måste förändras och bokföringsinstrumenten anpassas. Inför konsolideringen av institutionernas och andra gemenskapsorgans räkenskaper för budgetåret 2005 skall de decentraliserade organens redovisningsmetoder fastställas av kommissionens räkenskapsförare i enlighet med artikel 133 i den allmänna budgetförordningen, ett krav som upprepas i artikel 85 (bokföring) och artikel 90 (inventarieförteckning) i rambudgetförordningen. |
| --- | --- |

9.74

När det gäller räkenskaperna är den främsta nyheten införandet av periodiserad redovisning som innebär att arbetsmetoderna måste förändras och bokföringsinstrumenten anpassas. Inför konsolideringen av institutionernas och andra gemenskapsorgans räkenskaper för budgetåret 2005 skall de decentraliserade organens redovisningsmetoder fastställas av kommissionens räkenskapsförare i enlighet med artikel 133 i den allmänna budgetförordningen, ett krav som upprepas i artikel 85 (bokföring) och artikel 90 (inventarieförteckning) i rambudgetförordningen.

| 9.74 | KOMMISSIONENS SVAR
  Som ett led i moderniseringen av kommissionens redovisningssystem inrättades en kommitté för redovisningsstandarder för att bidra till utarbetandet av EG:s framtida redovisningsregler. Dessa regler kommer efter samråd med organen om EG:s redovisningsregler att antas av kommissionens räkenskapsförare före slutet av 2004 och är därmed tillämpliga på alla organ som omfattas av artikel 185 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

9.74

KOMMISSIONENS SVAR

Som ett led i moderniseringen av kommissionens redovisningssystem inrättades en kommitté för redovisningsstandarder för att bidra till utarbetandet av EG:s framtida redovisningsregler. Dessa regler kommer efter samråd med organen om EG:s redovisningsregler att antas av kommissionens räkenskapsförare före slutet av 2004 och är därmed tillämpliga på alla organ som omfattas av artikel 185 i budgetförordningen.

| 9.75 | I väntan på att kommissionen skall slutföra arbetet med att utarbeta normer för att säkerställa övergången från kontantmetoden till periodiserad redovisning har de decentraliserade organen antagit olika förfaringssätt för att upprätta sina årliga räkenskaper för budgetåret 2003. De flesta decentraliserade organ har hållit sig till tidigare års metod, andra har presenterat sina räkenskaper utifrån principen om periodiserad redovisning, och de övriga organen har tillämpat periodiserad redovisning endast för de transaktioner som de har nödvändiga uppgifter om. Dessutom har de decentraliserade organ, med undantag för Eurojust, som har tillämpat periodiserad redovisning inte räknat om uppgifterna från budgetåret 2002, vilket gör det svårt att jämföra de olika budgetåren. I
  tabell 9.5
  finns en sammanfattning av hur långt man har kommit med införandet av den nya rambudgetförordningen. |
| --- | --- |

9.75

I väntan på att kommissionen skall slutföra arbetet med att utarbeta normer för att säkerställa övergången från kontantmetoden till periodiserad redovisning har de decentraliserade organen antagit olika förfaringssätt för att upprätta sina årliga räkenskaper för budgetåret 2003. De flesta decentraliserade organ har hållit sig till tidigare års metod, andra har presenterat sina räkenskaper utifrån principen om periodiserad redovisning, och de övriga organen har tillämpat periodiserad redovisning endast för de transaktioner som de har nödvändiga uppgifter om. Dessutom har de decentraliserade organ, med undantag för Eurojust, som har tillämpat periodiserad redovisning inte räknat om uppgifterna från budgetåret 2002, vilket gör det svårt att jämföra de olika budgetåren. I
  tabell 9.5
  finns en sammanfattning av hur långt man har kommit med införandet av den nya rambudgetförordningen.

Tabell 9.5 – Läget vad gäller tillämpningen av rambudgetförordningen per den 31 december 2003

| Organ | Gällande budgetförordning | Intern revisionsfunktion | Tillämpning av periodiserad redovisning |
| --- | --- | --- | --- |
| Egen förordning | Rambudgetförordning | Fullständig | Begränsad | Ingen |
| Europeiska miljöbyrån | X | | X | | X | |
| Europeiska byrån för återuppbyggnad | | X | X | | | X |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | X | | | | X | |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | X | | | | | X |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | X | | | X | | |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | X | | | | | X |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | X | | X | X | | |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | X | | | | | X |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | X | | | | | X |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | X | | | | | X |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) | X | | X | | X | |
| Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet | X | | X | | X | |
| Europeiska myndigheten för säkra livsmedel | X | | | | | X |
| Eurojust | | X | | X | | |
| Europeiska byrån för sjösäkerhet | X | | | | | X |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | X | | | | | X |

Organ

Gällande budgetförordning

Intern revisionsfunktion

Tillämpning av periodiserad redovisning

Egen förordning

Rambudgetförordning

Fullständig

Begränsad

Ingen

Europeiska miljöbyrån

X

X

X

Europeiska byrån för återuppbyggnad

X

X

X

Europeiska arbetsmiljöbyrån

X

X

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

X

X

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

X

X

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

X

X

Europeiska läkemedelsmyndigheten

X

X

X

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

X

X

Gemenskapens växtsortsmyndighet

X

X

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

X

X

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster)

X

X

X

Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet

X

X

X

Europeiska myndigheten för säkra livsmedel

X

X

Eurojust

X

X

Europeiska byrån för sjösäkerhet

X

X

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

X

X

| 9.76 | Förutom problemen med införandet av principerna i den nya rambudgetförordningen finns det brister i inventarieförteckningarna över anläggningstillgångar hos många decentraliserade organ, vilket gör att värderingen av de anläggningstillgångar som tas upp i deras balansräkningar är osäker. |
| --- | --- |

9.76

Förutom problemen med införandet av principerna i den nya rambudgetförordningen finns det brister i inventarieförteckningarna över anläggningstillgångar hos många decentraliserade organ, vilket gör att värderingen av de anläggningstillgångar som tas upp i deras balansräkningar är osäker.

| 9.77 | Kommissionen bör vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de decentraliserade organen, i enlighet med artiklarna 85 och 90 i rambudgetförordningen, har de redovisningsregler och redovisningsmetoder de behöver för att utarbeta sina räkenskaper enligt principerna i deras nya finansiella bestämmelser och garantera att den konsolidering av räkenskaperna som skall göras för budgetåret 2005 görs korrekt. |
| --- | --- |

9.77

Kommissionen bör vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de decentraliserade organen, i enlighet med artiklarna 85 och 90 i rambudgetförordningen, har de redovisningsregler och redovisningsmetoder de behöver för att utarbeta sina räkenskaper enligt principerna i deras nya finansiella bestämmelser och garantera att den konsolidering av räkenskaperna som skall göras för budgetåret 2005 görs korrekt.

| 9.77 | KOMMISSIONENS SVAR
  Ansvaret för utarbetande av årsredovisningen, inbegripet användning av lämpliga redovisningsverktyg, i enlighet med kommande EG-regler vilar på varje organs enskilda räkenskapsförare.
  Kommissionen har redan börjat förbereda organen för de kommande redovisningskraven. Den anordnar regelbundna möten med organens räkenskapsförare för att diskutera redovisningsfrågor, i synnerhet för att föredra läget för moderniseringsprojektet, och för att informera dem om vad som krävs nu och framöver (det senaste mötet hölls den 11 juni 2004). Organen har också företrädare i kommittén för redovisningsstandarder. I början av juni 2004 rådfrågades alla organen beträffande EG:s nya redovisningsregler; de hade redan i april svarat på en enkät i syfte att kartlägga diskrepanserna mellan nuvarande redovisningsrutiner och kommande krav. De har också fått ta del av kommissionens första utkast till redovisningshandbok online. Kommissionen har utsett en kontaktpunkt i redovisningsfrågor, dit organen kan vända sig med sina frågor. |
| --- | --- |

9.77

KOMMISSIONENS SVAR

Ansvaret för utarbetande av årsredovisningen, inbegripet användning av lämpliga redovisningsverktyg, i enlighet med kommande EG-regler vilar på varje organs enskilda räkenskapsförare.

Kommissionen har redan börjat förbereda organen för de kommande redovisningskraven. Den anordnar regelbundna möten med organens räkenskapsförare för att diskutera redovisningsfrågor, i synnerhet för att föredra läget för moderniseringsprojektet, och för att informera dem om vad som krävs nu och framöver (det senaste mötet hölls den 11 juni 2004). Organen har också företrädare i kommittén för redovisningsstandarder. I början av juni 2004 rådfrågades alla organen beträffande EG:s nya redovisningsregler; de hade redan i april svarat på en enkät i syfte att kartlägga diskrepanserna mellan nuvarande redovisningsrutiner och kommande krav. De har också fått ta del av kommissionens första utkast till redovisningshandbok online. Kommissionen har utsett en kontaktpunkt i redovisningsfrågor, dit organen kan vända sig med sina frågor.

| 9.78 | När det gäller två decentraliserade organ har revisionsrätten gjort uttalanden med reservation som gäller räkenskaperna eller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Vid tidpunkten för antagandet av årsrapporten hade revisionsrätten ännu inte antagit sin rapport om Europeiska byrån för återuppbyggnad. |
| --- | --- |

9.78

När det gäller två decentraliserade organ har revisionsrätten gjort uttalanden med reservation som gäller räkenskaperna eller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12). Vid tidpunkten för antagandet av årsrapporten hade revisionsrätten ännu inte antagit sin rapport om Europeiska byrån för återuppbyggnad.

| 9.79 | De decentraliserade organen å sin sida borde i högre grad utgå från sina erfarenheter för att identifiera det bästa arbetssättet och de effektivaste instrumenten så att man kan förbättra förvaltningen och få skalfördelar. Dessa insatser borde gälla dataverktygen, till exempel systemet för budgeträkenskaper och inventarieförteckningar över anläggningstillgångar, för att budgeträkenskaper och allmänna räkenskaper bättre skall stämma överens vid anpassningen till principerna i rambudgetförordningen. Som gott arbetssätt skall nämnas samstämdheten mellan arbetsprogram, tjänsteförteckning och budget hos Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet. Genom denna samstämdhet omsätts dess befogenheter som fastställs i grundförordningen på ett direkt och öppet sätt i praktiken. När det gäller instrument har Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen ett effektivt datasystem för förvaltning och kontroll av upphandlingsförfaranden som har visat sig vara användbart för att förebygga risken för oriktigheter. |
| --- | --- |

9.79

De decentraliserade organen å sin sida borde i högre grad utgå från sina erfarenheter för att identifiera det bästa arbetssättet och de effektivaste instrumenten så att man kan förbättra förvaltningen och få skalfördelar. Dessa insatser borde gälla dataverktygen, till exempel systemet för budgeträkenskaper och inventarieförteckningar över anläggningstillgångar, för att budgeträkenskaper och allmänna räkenskaper bättre skall stämma överens vid anpassningen till principerna i rambudgetförordningen. Som gott arbetssätt skall nämnas samstämdheten mellan arbetsprogram, tjänsteförteckning och budget hos Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet. Genom denna samstämdhet omsätts dess befogenheter som fastställs i grundförordningen på ett direkt och öppet sätt i praktiken. När det gäller instrument har Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen ett effektivt datasystem för förvaltning och kontroll av upphandlingsförfaranden som har visat sig vara användbart för att förebygga risken för oriktigheter.

| 9.79 | KOMMISSIONENS SVAR
  Som svar på organens begäran har kommissionen meddelat att det nuvarande redovisningssystemet (SI2) kommer att finnas tillgängligt fram till slutet av 2005, och att dess ersättare (ABAC) också kommer att göras tillgängligt under 2005 om de så önskar. All dokumentation och alla program för kommande IT-system (även SAP) kommer att stå till organens förfogande. |
| --- | --- |

9.79

KOMMISSIONENS SVAR

Som svar på organens begäran har kommissionen meddelat att det nuvarande redovisningssystemet (SI2) kommer att finnas tillgängligt fram till slutet av 2005, och att dess ersättare (ABAC) också kommer att göras tillgängligt under 2005 om de så önskar. All dokumentation och alla program för kommande IT-system (även SAP) kommer att stå till organens förfogande.

GRANSKNING AV EUROPASKOLORNA

| 9.80 | Granskningen av Europaskolorna ägnas en särskild årsrapport, som inte offentliggörs i Europeiska unions officiella tidning, och som överlämnas till Europaskolornas högsta råd. Vid höstterminens början 2003 hade skolorna 19 248 elever. Personalen vid skolorna uppgick den 31 december 2003 till motsvarande 1 640 personer. Budgeten för skolorna uppgick till 201,4 miljoner euro och finansierades främst genom bidrag från kommissionen (114,8 miljoner euro) och genom bidrag från medlemsstaterna (44,1 miljoner euro). |
| --- | --- |

9.80

Granskningen av Europaskolorna ägnas en särskild årsrapport, som inte offentliggörs i Europeiska unions officiella tidning, och som överlämnas till Europaskolornas högsta råd. Vid höstterminens början 2003 hade skolorna 19 248 elever. Personalen vid skolorna uppgick den 31 december 2003 till motsvarande 1 640 personer. Budgeten för skolorna uppgick till 201,4 miljoner euro och finansierades främst genom bidrag från kommissionen (114,8 miljoner euro) och genom bidrag från medlemsstaterna (44,1 miljoner euro).

| 9.81 | Granskningen av budgetåret 2003 har inriktats på Europaskolornas konsoliderade räkenskaper upprättade av kontoret för styrelsens generalsekreterare samt på de konsoliderade räkenskaperna för skolorna Bryssel III och Luxemburg. Vid granskningen har inga fel upptäckts som påverkar revisionsrättens uttalande om skolornas räkenskaper. |
| --- | --- |

9.81

Granskningen av budgetåret 2003 har inriktats på Europaskolornas konsoliderade räkenskaper upprättade av kontoret för styrelsens generalsekreterare samt på de konsoliderade räkenskaperna för skolorna Bryssel III och Luxemburg. Vid granskningen har inga fel upptäckts som påverkar revisionsrättens uttalande om skolornas räkenskaper.

| 9.82 | Vid granskningarna under budgetåret 2003 konstaterades brister i metoderna för beräkning av underlag för den justering genom vilken man ser till att de utsända lärarna får lika löner. Av 9 000 inlämnade beräkningsärenden var 2 416 ännu inte avslutade eftersom de är ofullständiga. Av dessa senare gäller 475 ärenden perioden 1990–1994 och möjligheterna att reglera dessa är mycket små. Vissa skolor har infört ett strikt system för förvaltning av underlagen för justeringar, vilket har lett till att ett relativt litet antal av de ärenden som kontoret behandlar är försenade. Skolorna borde få tydliga och exakta instruktioner så att de kan använda konstaterat goda arbetssätt och undvika alltför stora förseningar i behandlingen av ärendena. |
| --- | --- |

9.82

Vid granskningarna under budgetåret 2003 konstaterades brister i metoderna för beräkning av underlag för den justering genom vilken man ser till att de utsända lärarna får lika löner. Av 9 000 inlämnade beräkningsärenden var 2 416 ännu inte avslutade eftersom de är ofullständiga. Av dessa senare gäller 475 ärenden perioden 1990–1994 och möjligheterna att reglera dessa är mycket små. Vissa skolor har infört ett strikt system för förvaltning av underlagen för justeringar, vilket har lett till att ett relativt litet antal av de ärenden som kontoret behandlar är försenade. Skolorna borde få tydliga och exakta instruktioner så att de kan använda konstaterat goda arbetssätt och undvika alltför stora förseningar i behandlingen av ärendena.

| 9.82 | KOMMISSIONENS SVAR
  Avsevärda framsteg har gjorts de senaste åren för att minska antalet utestående ärenden. Vissa förseningar är ofrånkomliga. Styrelsens generalsekreterare kommer att göra följande:






  — | Se över hur mycket personal som arbetar med dessa uppgifter. |
| --- | --- | --- |

9.82

KOMMISSIONENS SVAR

Avsevärda framsteg har gjorts de senaste åren för att minska antalet utestående ärenden. Vissa förseningar är ofrånkomliga. Styrelsens generalsekreterare kommer att göra följande:

—

Se över hur mycket personal som arbetar med dessa uppgifter.

| — | Granska de äldre ärendena för att skriva av de som sannolikt inte kan regleras. |
| --- | --- |

—

Granska de äldre ärendena för att skriva av de som sannolikt inte kan regleras.

| — | Försöka lösa problemen med att få tillräcklig skattedokumentation från vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Försöka lösa problemen med att få tillräcklig skattedokumentation från vissa medlemsstater.

| — | Se till att de bästa lösningarna utnyttjas för att skapa en enhetlig och proaktiv metod i alla skolor. |
| --- | --- |

—

Se till att de bästa lösningarna utnyttjas för att skapa en enhetlig och proaktiv metod i alla skolor.

---

(1)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002).

(2)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002).

(3)  EGT L 209, 24.7.1992.

(4)  Följande avdelningar inom kommissionen är ansvariga för den största delen av de administrativa utgifterna: Generaldirektoratet ”för personal och administration”, generaldirektoratet för översättning, generaldirektoratet för tolkning, generaldirektoratet ”för press och kommunikation”, generaldirektoratet för yttre förbindelser, Infrastruktur- och logistikbyrån – Luxemburg, Infrastruktur- och logistikbyrån – Bryssel, Byrån för löneadministration och individuella ersättningar, Europeiska rekryteringsbyrån, publikationsbyrån.

(5)  Nämligen när det gäller effektivt genomförande av normerna för intern kontroll, otillräckliga efterhandskontroller och otillräckligt genomförande av den interna revisionsfunktionen.

(6)  Vid kommissionen hade liknande rapporter redan utarbetats under tidigare år.

(7)  Kommer att offentliggöras i EUT.

(8)  Den minskning som iakttogs beror på att Europeiska byrån för återuppbyggnad hade dragit ner på sin verksamhet.

(9)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

(10)  Eurojust och Europeiska byrån för återuppbyggnad.

(11)  Europeiska läkemedelsmyndigheten.

(12)  Revisionsrätten har gjort uttalanden med reservation i rapporterna om Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet.

KAPITEL 10

Finansiella instrument och bankverksamhet

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Finansiella instrument till förmån för små och medelstora företag

Inledning

Revisionsrättens granskning

Allmänna iakttagelser om programmen

Inrapporterade uppgifter om sysselsättning

Inrapporterade uppgifter om finansiella andelar

Iakttagelser om de särskilda åtgärderna

Garantier för små och medelstora företag

Anspråk på garantier

Engagemangsavgifter

Garantier för kapitalandelar

Regler för statligt stöd

Europeiska teknikfaciliteten (ETF) – Startordningen

Värderingsmetoder

Såddkapitalåtgärden

Joint European Venture

Slutsater

Garantifonden för externa åtgärder

Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling

Inledning

Bokslutet för EKSG under avveckling

IT-brister

Omställningsstöd

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 10.1 | Gemenskapens finansiella instrument inom banksektorn är: |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

10.1

Gemenskapens finansiella instrument inom banksektorn är:

| — | Lån från budgetmedel eller upplånade medel. |
| --- | --- |

—

Lån från budgetmedel eller upplånade medel.

| — | Låneliknande räntesubventioner från budgetmedel. |
| --- | --- |

—

Låneliknande räntesubventioner från budgetmedel.

| — | Garantier för tecknade lån och för lån som beviljats av tredje part. |
| --- | --- |

—

Garantier för tecknade lån och för lån som beviljats av tredje part.

| — | Andelar i organ av gemensamt intresse (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

—

Andelar i organ av gemensamt intresse (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| — | Andelar i särskilda verksamheter, som t.ex. tillhandahållande av riskvilligt kapital. |
| --- | --- |

—

Andelar i särskilda verksamheter, som t.ex. tillhandahållande av riskvilligt kapital.

| 10.2 | Dessa finansiella instrument används inom medlemsstaterna, men i ännu högre grad utanför EU som en del av den externa politiken. Deras viktigaste målsättning är att stärka den ekonomiska utvecklingen, förbättra infrastrukturer och skapa sysselsättning. Europeiska kol- och stålgemenskapen, som försatts i likvidation, arbetar med liknande frågor (se punkterna 10.30–10.34). |
| --- | --- |

10.2

Dessa finansiella instrument används inom medlemsstaterna, men i ännu högre grad utanför EU som en del av den externa politiken. Deras viktigaste målsättning är att stärka den ekonomiska utvecklingen, förbättra infrastrukturer och skapa sysselsättning. Europeiska kol- och stålgemenskapen, som försatts i likvidation, arbetar med liknande frågor (se punkterna 10.30–10.34).

| 10.3 | Många av de åtgärder som dessa instrument leder till förvaltas på gemenskapens uppdrag av banker eller finansinstitut, i många fall av gemenskapens specialiserade finansinstitut, d.v.s. Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF). Revisionsrättens rätt till information om den del av deras förvaltning som avser gemenskapens utgifter och inkomster regleras för närvarande genom tre trepartsavtal. Två av avtalen har slutits med EIB och ett med EIF. Kommissionen är part i samtliga trepartsavtal eftersom den är ytterst ansvarig för genomförandet av budgeten (se
  bilaga 1). |
| --- | --- |

10.3

Många av de åtgärder som dessa instrument leder till förvaltas på gemenskapens uppdrag av banker eller finansinstitut, i många fall av gemenskapens specialiserade finansinstitut, d.v.s. Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF). Revisionsrättens rätt till information om den del av deras förvaltning som avser gemenskapens utgifter och inkomster regleras för närvarande genom tre trepartsavtal. Två av avtalen har slutits med EIB och ett med EIF. Kommissionen är part i samtliga trepartsavtal eftersom den är ytterst ansvarig för genomförandet av budgeten (se
  bilaga 1).

| 10.4 | Revisionsrättens granskning omfattade: |
| --- | --- |

10.4

Revisionsrättens granskning omfattade:

| — | Finansiella instrument till förmån för små och medelstora företag, varav tre förvaltas av EIF (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) och ett direkt av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Finansiella instrument till förmån för små och medelstora företag, varav tre förvaltas av EIF (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) och ett direkt av kommissionen.

| — | Användningen av Garantifonden för externa åtgärder (se
  tabell 10.1)
  . |
| --- | --- |

—

Användningen av Garantifonden för externa åtgärder (se
  tabell 10.1)
  .

| — | Verksamheten vid Europeiska kol- och stålgemenskapen, som är under avveckling (EKSG under avveckling) (se
  tabell 10.2
  ). |
| --- | --- |

—

Verksamheten vid Europeiska kol- och stålgemenskapen, som är under avveckling (EKSG under avveckling) (se
  tabell 10.2
  ).

Tabell 10.1 – Ställningen för Garantifonden (3)

| (miljoner euro) |
| --- |
| Budgetår | Totala utestående garantier per 31 december (4) | Totala fondmedel per 31 december (5) | Täckningsgrad (%) |
| 1994 | 6 017 | 294,2 | 4,9 |
| 1995 | 5 882 | 300,9 | 5,1 |
| 1996 | 6 715 | 557,4 | 8,3 |
| 1997 | 7 960 | 861,8 | 10,8 |
| 1998 | 9 834 | 1 280,7 | 13,0 |
| 1999 | 12 052 | 1 313,1 | 10,9 |
| 2000 | 14 069 | 1 431,6 | 10,2 |
| 2001 | 15 577 | 1 774,4 | 11,4 |
| 2002 | 15 358 | 1 645,5 | 10,7 |
| 2003 | 15 211 | 1 592,1 | 10,5 |

(miljoner euro)

Budgetår

Totala utestående garantier per 31 december (4)

Totala fondmedel per 31 december (5)

Täckningsgrad (%)

1994

6 017

294,2

4,9

1995

5 882

300,9

5,1

1996

6 715

557,4

8,3

1997

7 960

861,8

10,8

1998

9 834

1 280,7

13,0

1999

12 052

1 313,1

10,9

2000

14 069

1 431,6

10,2

2001

15 577

1 774,4

11,4

2002

15 358

1 645,5

10,7

2003

15 211

1 592,1

10,5

Tabell 10.2 – EKSG under avveckling – Balansräkning och utestående åtaganden från EKSG:s driftbudget 31 december 2003

Källa: EKSG under avveckling – Bokslut 31 december 2003.

EKSG under avveckling – Balansräkning 31 december 2003

| Miljoner euro % Miljoner euro % Miljoner euro % |
| --- |
| Tillgångar | 23 juli 2002 | | 31 december 2002 | | 31 december 2003 |
| Lån och förskott till banker (inklusive fordringar på centralbanker) | 155,62 | 6,36 | | 113,57 | 4,75 | | 133,43 | 6,49 |
| Lån och förskott till kunder | 682,42 | 27,87 | | 628,95 | 26,33 | | 361,66 | 17,59 |
| Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning | 1 528,90 | 62,44 | | 1 551,46 | 64,94 | | 1 485,91 | 72,25 |
| Aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning | 28,00 | 1,14 | | 18,77 | 0,79 | | 15,75 | 0,77 |
| Materiella anläggningstillgångar | 0,00 | 0,00 | | 0,01 | 0,00 | | 0,00 | 0,00 |
| Övriga tillgångar | 6,02 | 0,25 | | 3,30 | 0,14 | | 3,28 | 0,16 |
| Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter | 47,57 | 1,94 | | 73,04 | 3,06 | | 56,46 | 2,75 |
| Summa tillgångar | 2 448,53 | 100,00 | | 2 389,10 | 100,00 | | 2 056,49 | 100,00 |
| Skulder | |
| Skulder till kreditinstitut | 779,12 | 31,82 | | 714,36 | 29,90 | | 434,05 | 21,11 |
| Upplupna kostnader och förutbet. intäkter | 22,56 | 0,92 | | 49,77 | 2,08 | | 34,27 | 1,67 |
| EKSG:s driftbudget (utestående åtaganden) | 400,92 | 16,37 | | 342,56 | 14,34 | | 222,47 | 10,82 |
| Avsättningar för risker och kostnader | 586,01 | 23,93 | | 554,74 | 23,22 | | 247,15 | 12,02 |
| Budget för finansiering av Kol- och stålforskningsfonden | 240,00 | 9,80 | | 240,00 | 10,05 | | 293,00 | 14,25 |
| Reserver och resultat | 419,92 | 17,15 | | 487,67 | 20,41 | | 825,55 | 40,14 |
| Summa skulder | 2 448,53 | 100,00 | | 2 389,10 | 100,00 | | 2 056,49 | 100,00 |

Miljoner euro % Miljoner euro % Miljoner euro %

Tillgångar

23 juli 2002

31 december 2002

31 december 2003

Lån och förskott till banker (inklusive fordringar på centralbanker)

155,62

6,36

113,57

4,75

133,43

6,49

Lån och förskott till kunder

682,42

27,87

628,95

26,33

361,66

17,59

Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning

1 528,90

62,44

1 551,46

64,94

1 485,91

72,25

Aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning

28,00

1,14

18,77

0,79

15,75

0,77

Materiella anläggningstillgångar

0,00

0,00

0,01

0,00

0,00

0,00

Övriga tillgångar

6,02

0,25

3,30

0,14

3,28

0,16

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

47,57

1,94

73,04

3,06

56,46

2,75

Summa tillgångar

2 448,53

100,00

2 389,10

100,00

2 056,49

100,00

Skulder

Skulder till kreditinstitut

779,12

31,82

714,36

29,90

434,05

21,11

Upplupna kostnader och förutbet. intäkter

22,56

0,92

49,77

2,08

34,27

1,67

EKSG:s driftbudget (utestående åtaganden)

400,92

16,37

342,56

14,34

222,47

10,82

Avsättningar för risker och kostnader

586,01

23,93

554,74

23,22

247,15

12,02

Budget för finansiering av Kol- och stålforskningsfonden

240,00

9,80

240,00

10,05

293,00

14,25

Reserver och resultat

419,92

17,15

487,67

20,41

825,55

40,14

Summa skulder

2 448,53

100,00

2 389,10

100,00

2 056,49

100,00

Utestående åtaganden från EKSG:s driftbudget 31 december 2003

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp 31 december 2001 | Belopp 23 juli 2002 | Betalningar från 24 juli 2002 till 31 december 2002 | Inställda belopp 24 juli 2002 till 31 december 2002 | Belopp 31 december 2002 | Betalningar 2003 | Tillbakadragna åtagenden 2003 | Belopp 31 december 2003 |
| Omställning | 128,96 | 132,61 | 10,97 | 0,40 | 121,24 | 35,13 | 10,35 | 75,76 |
| Forskning | 174,02 | 180,83 | 14,70 | 7,42 | 158,71 | 56,14 | 3,46 | 99,11 |
| Räntesubventioner (artikel 56) | 25,01 | 16,84 | 0,80 | 0,00 | 16,04 | 0,20 | 4,64 | 11,20 |
| Sociala åtgärder kol (Rechar) | 52,93 | 70,64 | 20,62 | 3,45 | 46,57 | 6,50 | 3,67 | 36,40 |
| Summa | 380,92 | 400,92 | 47,09 | 11,27 | 342,56 | 97,97 | 22,12 | 222,47 |

(miljoner euro)

Belopp 31 december 2001

Belopp 23 juli 2002

Betalningar från 24 juli 2002 till 31 december 2002

Inställda belopp 24 juli 2002 till 31 december 2002

Belopp 31 december 2002

Betalningar 2003

Tillbakadragna åtagenden 2003

Belopp 31 december 2003

Omställning

128,96

132,61

10,97

0,40

121,24

35,13

10,35

75,76

Forskning

174,02

180,83

14,70

7,42

158,71

56,14

3,46

99,11

Räntesubventioner (artikel 56)

25,01

16,84

0,80

0,00

16,04

0,20

4,64

11,20

Sociala åtgärder kol (Rechar)

52,93

70,64

20,62

3,45

46,57

6,50

3,67

36,40

Summa

380,92

400,92

47,09

11,27

342,56

97,97

22,12

222,47

FINANSIELLA INSTRUMENT TILL FÖRMÅN FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

Inledning

| 10.5 | Rådet vidtog 1998 (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) åtgärder för att stödja innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag (Tillväxt- och sysselsättningsiniviativet). Politiken till förmån för små och medelstora företag utvecklades ytterligare genom rådets beslut år 2000 (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) genom vilket ett flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag (2001–2005), inrättades. |
| --- | --- |

10.5

Rådet vidtog 1998 (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) åtgärder för att stödja innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag (Tillväxt- och sysselsättningsiniviativet). Politiken till förmån för små och medelstora företag utvecklades ytterligare genom rådets beslut år 2000 (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) genom vilket ett flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag (2001–2005), inrättades.

| 10.6 | I Tillväxt– och sysselsättningsinitiativet och det fleråriga programmet ingår följande åtgärder till förmån för små och medelstora företag: |
| --- | --- |

10.6

I Tillväxt– och sysselsättningsinitiativet och det fleråriga programmet ingår följande åtgärder till förmån för små och medelstora företag:

| — | Garantifaciliteten för små och medelstora företag, förvaltas av EIF och utfärdar garantier eller motgarantier till finansiella förmedlare (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) för lån som beviljats av finansinstitut till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Garantifaciliteten för små och medelstora företag, förvaltas av EIF och utfärdar garantier eller motgarantier till finansiella förmedlare (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) för lån som beviljats av finansinstitut till små och medelstora företag.

| — | Europeiska teknikfaciliteten (ETF), förvaltas av EIF och investerar i andelar i riskkapitalfonder, som i sin tur investerar i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Europeiska teknikfaciliteten (ETF), förvaltas av EIF och investerar i andelar i riskkapitalfonder, som i sin tur investerar i små och medelstora företag.

| — | Såddkapitalåtgärden förvaltas av EIF och stöder riskkapitalfonder. |
| --- | --- |

—

Såddkapitalåtgärden förvaltas av EIF och stöder riskkapitalfonder.

| — | Joint European Venture förvaltas av kommissionen och stöder små och medelstora företags gemensamma satsningar. |
| --- | --- |

—

Joint European Venture förvaltas av kommissionen och stöder små och medelstora företags gemensamma satsningar.

| 10.7 | När EIF förvaltar åtgärderna för kommissionens räkning förvaltas medlen utanför den allmänna budgeten på särskilda förvaltningskonton. Pengar överförs från den allmänna budgeten och redovisas som budgetutgifter på överföringsdagen. Förvaltningskontona är räntebärande och ränteintäkterna återförs till förvaltningskontona, vilket också sker med lån som betalas tillbaka och utdelningar (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.7

När EIF förvaltar åtgärderna för kommissionens räkning förvaltas medlen utanför den allmänna budgeten på särskilda förvaltningskonton. Pengar överförs från den allmänna budgeten och redovisas som budgetutgifter på överföringsdagen. Förvaltningskontona är räntebärande och ränteintäkterna återförs till förvaltningskontona, vilket också sker med lån som betalas tillbaka och utdelningar (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

Revisionsrättens granskning

| 10.8 | Det övergripande målet med granskningen var att se till att kommissionen genomför programmen i överensstämmelse med innehållet i rådets beslut, samt att kontrollera att medlen används enligt bestämmelserna. Granskningen koncentrerades på hur anslagen använts, hur medlen förvaltats och hur kontrollen över medlen fungerat. |
| --- | --- |

10.8

Det övergripande målet med granskningen var att se till att kommissionen genomför programmen i överensstämmelse med innehållet i rådets beslut, samt att kontrollera att medlen används enligt bestämmelserna. Granskningen koncentrerades på hur anslagen använts, hur medlen förvaltats och hur kontrollen över medlen fungerat.

Allmänna iakttagelser om programmen

Inrapporterade uppgifter om sysselsättning

| 10.9 | Kommissionens skall, enligt rådets beslut 98/347/EG av den 19 maj 1998, årligen rapportera både till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av åtgärderna. Rapporterna skall innehålla uppgifter både om deras direkta effekter på skapandet av arbetstillfällen och vilka möjligheter de innebär för skapandet av arbetstillfällen på lång sikt (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). Vidare sägs i rådets beslut att programmet skall utvärderas senast 48 månader efter det datum då det antogs. Utvärderingen (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) genomfördes på grundval av en undersökning av företag som erhållit bidrag och överlämnades till Europaparlamentet och rådet i december 2003. |
| --- | --- |

10.9

Kommissionens skall, enligt rådets beslut 98/347/EG av den 19 maj 1998, årligen rapportera både till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av åtgärderna. Rapporterna skall innehålla uppgifter både om deras direkta effekter på skapandet av arbetstillfällen och vilka möjligheter de innebär för skapandet av arbetstillfällen på lång sikt (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). Vidare sägs i rådets beslut att programmet skall utvärderas senast 48 månader efter det datum då det antogs. Utvärderingen (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) genomfördes på grundval av en undersökning av företag som erhållit bidrag och överlämnades till Europaparlamentet och rådet i december 2003.

| 10.10 | När det gäller antalet skapade arbetstillfällen förlitar sig kommissionen för sin årsrapport (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) till Europaparlamentet och rådet på information som förmedlarna lämnar till EIF. |
| --- | --- |

10.10

När det gäller antalet skapade arbetstillfällen förlitar sig kommissionen för sin årsrapport (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) till Europaparlamentet och rådet på information som förmedlarna lämnar till EIF.

Inrapporterade uppgifter om finansiella andelar

| 10.11 | Det har upptäckts oriktigheter i den information som lämnats i EIF:s rapporter till kommissionen om hur stora gemenskapens andelar är, om riskkapitalfondernas rättsliga struktur och om tillgångarnas nettovärde (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.11

Det har upptäckts oriktigheter i den information som lämnats i EIF:s rapporter till kommissionen om hur stora gemenskapens andelar är, om riskkapitalfondernas rättsliga struktur och om tillgångarnas nettovärde (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| 10.11 | Kommissionen är generellt tillfredsställd med kvaliteten på rapporterna från EIF. EIF har korrigerat de av revisionsrätten upptäckta inkonsekvenserna och felaktigheterna, vilka dock inte haft någon väsentlig inverkan på den information som lämnas till budgetmyndigheterna eller på gemenskapens finansieringsöversikter. |
| --- | --- |

10.11

Kommissionen är generellt tillfredsställd med kvaliteten på rapporterna från EIF. EIF har korrigerat de av revisionsrätten upptäckta inkonsekvenserna och felaktigheterna, vilka dock inte haft någon väsentlig inverkan på den information som lämnas till budgetmyndigheterna eller på gemenskapens finansieringsöversikter.

Iakttagelser om de särskilda åtgärderna

Garantier för små och medelstora företag

Anspråk på garantier

| 10.12 | Totalt hade det gjorts anspråk på garantier från SMF-garantifaciliteten (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) för 57,2 miljoner euro per den 31 december 2003. I Tyskland (den överlägset största stödmottagaren) ingick alla kostnader, inklusive obetalda räntor, i beloppet som förmedlarna gjorde anspråk på från EIF–garantin. I de andra medlemsstaterna som besöktes krävdes beloppen utan kostnader. Kommissionen bör eftersträva att i kontrakten mellan EIF och förmedlarna lämna samma garantiförmåner i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

10.12

Totalt hade det gjorts anspråk på garantier från SMF-garantifaciliteten (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) för 57,2 miljoner euro per den 31 december 2003. I Tyskland (den överlägset största stödmottagaren) ingick alla kostnader, inklusive obetalda räntor, i beloppet som förmedlarna gjorde anspråk på från EIF–garantin. I de andra medlemsstaterna som besöktes krävdes beloppen utan kostnader. Kommissionen bör eftersträva att i kontrakten mellan EIF och förmedlarna lämna samma garantiförmåner i alla medlemsstater.

| 10.12 | Den princip som genomgående tillämpas av kommissionen i alla medlemsstater är att dela de slutliga förlusterna på garanterade lån med förmedlare (pari passu, dvs. lika risk lika avkastning), liksom föreskrivs i rådets beslut. |
| --- | --- |

10.12

Den princip som genomgående tillämpas av kommissionen i alla medlemsstater är att dela de slutliga förlusterna på garanterade lån med förmedlare (pari passu, dvs. lika risk lika avkastning), liksom föreskrivs i rådets beslut.

Kommissionen anser sig vara skyldig respektera principerna i rådets beslut där det anges att ”[d]e finansiella kriterier som avgör vad som skall krävas för att finansiering av små och medelstora företag skall vara berättigad till garantier enligt SMF-garantifaciliteten skall fastställas individuellt för varje förmedlare i förhållande till dennes verksamhet, i syfte att nå så många små och medelstora företag som möjligt. Dessa bestämmelser skall ligga i linje med villkor och praxis på marknaden inom det aktuella territoriet.”

Skillnader i de specifika garantivillkoren eller typen av garantisystem som förmedlarna har infört kan leda till skillnader i garantiförmåner.

Engagemangsavgifter

| 10.13 | Enligt överenskommelserna mellan EIF och nya förmedlare (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26), skall förmedlarna betala engagemangsavgifter till Europeiska investeringsfonden (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) om den garanterade lånevolymen är mindre än beräknat. Syftet är att uppmuntra förmedlarna att utnyttja åtgärden. Europeiska investeringsfonden har fastställt avgiften till 0,3 % per år, beräknat på skillnaden mellan portföljens storlek (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) och det fastställda målet (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.13

Enligt överenskommelserna mellan EIF och nya förmedlare (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26), skall förmedlarna betala engagemangsavgifter till Europeiska investeringsfonden (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) om den garanterade lånevolymen är mindre än beräknat. Syftet är att uppmuntra förmedlarna att utnyttja åtgärden. Europeiska investeringsfonden har fastställt avgiften till 0,3 % per år, beräknat på skillnaden mellan portföljens storlek (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) och det fastställda målet (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| 10.14 | När det gäller två förmedlare (en i Frankrike och en i Italien) ställdes det emellertid inte krav i bankgarantierna på att de skulle erlägga dessa engagemangsavgifter. Revisionsrätten har inte övertygats av de förklaringar som lämnats av kommissionen. |
| --- | --- |

10.14

När det gäller två förmedlare (en i Frankrike och en i Italien) ställdes det emellertid inte krav i bankgarantierna på att de skulle erlägga dessa engagemangsavgifter. Revisionsrätten har inte övertygats av de förklaringar som lämnats av kommissionen.

| 10.14 | De två förmedlare som åsyftas vid punkt 10.14 godkändes inom tillväxt- och sysselsättningsinitiativet. Enligt detta initiativ kan EIF ta ut engagemangsavgifter, när så är praktiskt genomförbart. Enligt en professionell bedömning av EIF var det inte praktiskt genomförbart att ta ut engagemangsavgifter från dessa två förmedlare eftersom de täcker sina förluster direkt från medlemsstaternas budgetresurser. |
| --- | --- |

10.14

De två förmedlare som åsyftas vid punkt 10.14 godkändes inom tillväxt- och sysselsättningsinitiativet. Enligt detta initiativ kan EIF ta ut engagemangsavgifter, när så är praktiskt genomförbart. Enligt en professionell bedömning av EIF var det inte praktiskt genomförbart att ta ut engagemangsavgifter från dessa två förmedlare eftersom de täcker sina förluster direkt från medlemsstaternas budgetresurser.

Garantier för kapitalandelar

| 10.15 | Granskningen visade att en förmedlare hade lämnat en garanti för kapitalandelar till en fond i vilken Europeiska investeringsfonden redan hade gjort en direkt investering. I avtalet mellan EIF och förmedlaren anges att garantier endast kan ingå i portföljen om förmedlaren inte ställt ut garantier till en riskkapitalfond i vilken Europeiska investeringsfonden redan gjort direkta investeringa. EIF uppmanas att se över om informationen till förmedlarna är tillräcklig. |
| --- | --- |

10.15

Granskningen visade att en förmedlare hade lämnat en garanti för kapitalandelar till en fond i vilken Europeiska investeringsfonden redan hade gjort en direkt investering. I avtalet mellan EIF och förmedlaren anges att garantier endast kan ingå i portföljen om förmedlaren inte ställt ut garantier till en riskkapitalfond i vilken Europeiska investeringsfonden redan gjort direkta investeringa. EIF uppmanas att se över om informationen till förmedlarna är tillräcklig.

| 10.15 | I enlighet med villkoren i överenskommelsen inkluderades den aktuella kapitalandelsgarantin aldrig i EIF-portföljen. Kommissionen noterar revisionsrättens anmodan till EIF. |
| --- | --- |

10.15

I enlighet med villkoren i överenskommelsen inkluderades den aktuella kapitalandelsgarantin aldrig i EIF-portföljen. Kommissionen noterar revisionsrättens anmodan till EIF.

Regler för statligt stöd

| 10.16 | Urvalskriterierna för garantiöverenskommelser med förmedlare måste följa reglerna för statligt stöd (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) och förmedlarna måste uppge att de följer dessa regler när varje startordning inleds. Kommissionen kontrollerar emellertid inte att denna regel följs medan startordningen pågår. |
| --- | --- |

10.16

Urvalskriterierna för garantiöverenskommelser med förmedlare måste följa reglerna för statligt stöd (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) och förmedlarna måste uppge att de följer dessa regler när varje startordning inleds. Kommissionen kontrollerar emellertid inte att denna regel följs medan startordningen pågår.

| 10.16 | I bestämmelserna för statligt stöd, såsom de är tillämpliga på garantier inom SMF-garantifaciliteten, finns inga föreskrifter om att kommissionen måste försäkra sig om att reglerna följs under de garanterade lånens löptid. |
| --- | --- |

10.16

I bestämmelserna för statligt stöd, såsom de är tillämpliga på garantier inom SMF-garantifaciliteten, finns inga föreskrifter om att kommissionen måste försäkra sig om att reglerna följs under de garanterade lånens löptid.

EIF måste redan enligt avtal lämna vidare en begäran om godkännande till kommissionen vid fall då väsentliga ändringar görs av en garanterad ordning.

Europeiska teknikfaciliteten (ETF) – Startordningen

Värderingsmetoder

| 10.17 | I slutet av 2003 var nettoinvesteringarna i riskkapitalfonder inom ETF:s startordning 64,6 miljoner euro. Andelens aktuella nettovärde var 38,9 miljoner euro i slutet av 2003. |
| --- | --- |

10.17

I slutet av 2003 var nettoinvesteringarna i riskkapitalfonder inom ETF:s startordning 64,6 miljoner euro. Andelens aktuella nettovärde var 38,9 miljoner euro i slutet av 2003.

| 10.18 | Revisionsrättens granskning har visat att flertalet av de granskade riskkapitalfonderna saknade klara och tydliga värderingsregler för sina investeringar (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.18

Revisionsrättens granskning har visat att flertalet av de granskade riskkapitalfonderna saknade klara och tydliga värderingsregler för sina investeringar (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| 10.18 | De fyra riskkapitalfonder som revisionsrätten syftar på hade en avtalsfäst skyldighet att tillämpa riktlinjerna från European Venture Capital Association (EVCA) och meddela informationen i enlighet med dessa riktlinjer. Hänvisningen till EVCA:s riktlinjer anges tydligt i fondernas avtalsdokumentation, årsrapporter och i deras kvartalsrapporter till aktieägarna. Det andra fallet avsåg en investering som ägde rum innan EVCA:s bedömningsriktlinjer publicerats i mars 2001, varför EVCA inte uttryckligen åberopas i det avtalet. Fonden beskriver dock sin utvärderingsmetod, som inte avviker på något väsentligt sätt från EVCA:s, och den har godkänts av fondens externa revisorer. |
| --- | --- |

10.18

De fyra riskkapitalfonder som revisionsrätten syftar på hade en avtalsfäst skyldighet att tillämpa riktlinjerna från European Venture Capital Association (EVCA) och meddela informationen i enlighet med dessa riktlinjer. Hänvisningen till EVCA:s riktlinjer anges tydligt i fondernas avtalsdokumentation, årsrapporter och i deras kvartalsrapporter till aktieägarna. Det andra fallet avsåg en investering som ägde rum innan EVCA:s bedömningsriktlinjer publicerats i mars 2001, varför EVCA inte uttryckligen åberopas i det avtalet. Fonden beskriver dock sin utvärderingsmetod, som inte avviker på något väsentligt sätt från EVCA:s, och den har godkänts av fondens externa revisorer.

| 10.19 | Kommissionen bör se till att de riskkapitalfonder som EIF investerar i tillämpar erkända branschnormer samt gemensamma och tillförlitliga värderingsmetoder som t.ex. EVCA  (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) -riktlinjerna, för att möjliggöra insyn och ge en rättvisande bild av investeringsportföljerna. |
| --- | --- |

10.19

Kommissionen bör se till att de riskkapitalfonder som EIF investerar i tillämpar erkända branschnormer samt gemensamma och tillförlitliga värderingsmetoder som t.ex. EVCA  (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26) -riktlinjerna, för att möjliggöra insyn och ge en rättvisande bild av investeringsportföljerna.

| 10.19 | Kommissionen avtalsfäster krav på att de fonder som EIF investerar i, inom EG-bemyndigade program, skall tillämpa utvärderingsriktlinjerna från EVCA, vilket utgör nuvarande branschnorm. Fonder som lyder under äldre avtal ingångna före publiceringen av EVCA:s riktlinjer i mars 2001 har antingen antagit dessa riktlinjer eller avviker inte på något väsentligt sätt från dessa principer. Utvärderingarna granskas av externa revisorer och undersöks ytterligare av EIF. |
| --- | --- |

10.19

Kommissionen avtalsfäster krav på att de fonder som EIF investerar i, inom EG-bemyndigade program, skall tillämpa utvärderingsriktlinjerna från EVCA, vilket utgör nuvarande branschnorm. Fonder som lyder under äldre avtal ingångna före publiceringen av EVCA:s riktlinjer i mars 2001 har antingen antagit dessa riktlinjer eller avviker inte på något väsentligt sätt från dessa principer. Utvärderingarna granskas av externa revisorer och undersöks ytterligare av EIF.

Såddkapitalåtgärden

| 10.20 | Såddkapitalåtgärden inrättades genom rådets beslut 2000/819/EG. Enligt det gällande förvaltnings- och ledningsavtalet mellan kommissionen och Europeiska investeringsfonden kan stöd ges på 100 000 euro per person för upp till tre ytterligare anställda för riskkapitalfonder, företagsinkubatorer eller deras respektive förvaltningsbolag. Kommissionen har gjort åtaganden för totalt 5,6 miljoner euro fram till slutet av 2003. |
| --- | --- |

10.20

Såddkapitalåtgärden inrättades genom rådets beslut 2000/819/EG. Enligt det gällande förvaltnings- och ledningsavtalet mellan kommissionen och Europeiska investeringsfonden kan stöd ges på 100 000 euro per person för upp till tre ytterligare anställda för riskkapitalfonder, företagsinkubatorer eller deras respektive förvaltningsbolag. Kommissionen har gjort åtaganden för totalt 5,6 miljoner euro fram till slutet av 2003.

| 10.21 | Marknaden har i stort sett inte visat något intresse för denna åtgärd. Av sju fonder som ursprungligen var intresserade har bara två slutit avtal för detta stöd. Inga utbetalningar har gjorts. |
| --- | --- |

10.21

Marknaden har i stort sett inte visat något intresse för denna åtgärd. Av sju fonder som ursprungligen var intresserade har bara två slutit avtal för detta stöd. Inga utbetalningar har gjorts.

| 10.21 | En extern utvärdering av MAP håller för närvarande på att göras. Den omfattar även en utvärdering av såddkapitalåtgärden. |
| --- | --- |

10.21

En extern utvärdering av MAP håller för närvarande på att göras. Den omfattar även en utvärdering av såddkapitalåtgärden.

Joint European Venture

| 10.22 | Joint European Venture tillhandahåller ekonomiskt stöd på upp till 100 000 euro till små och medelstora företag som startar nya gränsöverskridande gemensamma företag inom EU (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.22

Joint European Venture tillhandahåller ekonomiskt stöd på upp till 100 000 euro till små och medelstora företag som startar nya gränsöverskridande gemensamma företag inom EU (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| 10.23 | Denna åtgärd har emellertid inte varit särskilt attraktiv för små och medelstora företag och fram tills nu har endast 44 gemensamma företag skapats. Kommissionen föreslår att detta program skall avslutas, eftersom det är ”kostsamt, långsamt och krångligt att administrera” (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.23

Denna åtgärd har emellertid inte varit särskilt attraktiv för små och medelstora företag och fram tills nu har endast 44 gemensamma företag skapats. Kommissionen föreslår att detta program skall avslutas, eftersom det är ”kostsamt, långsamt och krångligt att administrera” (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

| 10.23 | Efter en utvärdering av Joint European Venture (JEV) och övriga finansiella instrument inom tillväxt- och sysselsättningsinitiativet (1998–2000) per den 29 maj 2002, lämnade kommissionen den 8 december 2003 ett förslag till beslut av Europaparlamentet och rådet om ändring av det fleråriga programmet för företag och företagaranda (2001–2005) och om en avveckling av JEV. Förslaget antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 593/2004/EG av den 21 juli 2004 och JEV kommer den 29 december 2004 att upphöra att ta emot nya ansökningar från finansiella förmedlare om ekonomiska bidrag. |
| --- | --- |

10.23

Efter en utvärdering av Joint European Venture (JEV) och övriga finansiella instrument inom tillväxt- och sysselsättningsinitiativet (1998–2000) per den 29 maj 2002, lämnade kommissionen den 8 december 2003 ett förslag till beslut av Europaparlamentet och rådet om ändring av det fleråriga programmet för företag och företagaranda (2001–2005) och om en avveckling av JEV. Förslaget antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 593/2004/EG av den 21 juli 2004 och JEV kommer den 29 december 2004 att upphöra att ta emot nya ansökningar från finansiella förmedlare om ekonomiska bidrag.

Slutsatser

| 10.24 | Kvaliteten på rapporteringen behöver förbättras, särskilt när det gäller den information som används för att värdera EU:s andelar i fonderna. (Se punkt 10.11). |
| --- | --- |

10.24

Kvaliteten på rapporteringen behöver förbättras, särskilt när det gäller den information som används för att värdera EU:s andelar i fonderna. (Se punkt 10.11).

| 10.24 | Kommissionen är generellt sett tillfreds med kvaliteten på rapporterna från EIF. Alla de fonder som EIF investerar i måste enligt avtal lämna uppgifter för värdering i enlighet med EVCA:s riktlinjer, vilket utgör nuvarande branschnorm. Finansieringsöversikter inklusive värderingar granskas av riskkapitalfondens externa revisorer. Värderingar som sålunda rapporteras undersöks av EIF för att de inte på något väsentligt sätt skall avvika från EVCA:s riktlinjer. |
| --- | --- |

10.24

Kommissionen är generellt sett tillfreds med kvaliteten på rapporterna från EIF. Alla de fonder som EIF investerar i måste enligt avtal lämna uppgifter för värdering i enlighet med EVCA:s riktlinjer, vilket utgör nuvarande branschnorm. Finansieringsöversikter inklusive värderingar granskas av riskkapitalfondens externa revisorer. Värderingar som sålunda rapporteras undersöks av EIF för att de inte på något väsentligt sätt skall avvika från EVCA:s riktlinjer.

| 10.25 | Konsekventa principer bör tillämpas när det gäller anspråk på garantier i de olika medlemsstaterna (se punkt 10.12). |
| --- | --- |

10.25

Konsekventa principer bör tillämpas när det gäller anspråk på garantier i de olika medlemsstaterna (se punkt 10.12).

| 10.25 | Enhetliga regler tillämpas redan på garantianspråk, vilket även påpekats i svaret vid punkt 10.12. |
| --- | --- |

10.25

Enhetliga regler tillämpas redan på garantianspråk, vilket även påpekats i svaret vid punkt 10.12.

| 10.26 | När det gäller värderingen av investeringarna i riskkapitalfonder behövs bättre kontroller av hur erkända branschnormer tillämpas (se punkterna 10.18 och 10.19). |
| --- | --- |

10.26

När det gäller värderingen av investeringarna i riskkapitalfonder behövs bättre kontroller av hur erkända branschnormer tillämpas (se punkterna 10.18 och 10.19).

| 10.26 | Kommissionen påpekar att den redan i avtalet fört in krav om att EIF och riskkapitalfonder där EIF investerar skall tillämpa EVCA:s riktlinjer, som är erkänd standard inom branschen, och att dessa standarder skall tillämpas generellt. |
| --- | --- |

10.26

Kommissionen påpekar att den redan i avtalet fört in krav om att EIF och riskkapitalfonder där EIF investerar skall tillämpa EVCA:s riktlinjer, som är erkänd standard inom branschen, och att dessa standarder skall tillämpas generellt.

| 10.27 | Kommissionen har föreslagit att Joint European Venture skall läggas ner. Kommissionen borde även se över såddkapitalåtgärden (se punkterna 10.20–10.23). |
| --- | --- |

10.27

Kommissionen har föreslagit att Joint European Venture skall läggas ner. Kommissionen borde även se över såddkapitalåtgärden (se punkterna 10.20–10.23).

| 10.27 | En extern utvärdering av MAP håller för närvarande på att göras. Den omfattar även en utvärdering av såddkapitalåtgärden. |
| --- | --- |

10.27

En extern utvärdering av MAP håller för närvarande på att göras. Den omfattar även en utvärdering av såddkapitalåtgärden.

GARANTIFONDEN FÖR EXTERNA ÅTGÄRDER

| 10.28 | Gemenskapens budget är särskilt utsatt för kreditrisker när det gäller garantier för lån som EIB beviljar till icke-medlemsländer. Syftet med Garantifonden för externa åtgärder är att den ska ersätta EIB om någon mottagare inte skulle fullgöra sina skyldigheter, och undvika att medel tas direkt från gemenskapens budget. |
| --- | --- |

10.28

Gemenskapens budget är särskilt utsatt för kreditrisker när det gäller garantier för lån som EIB beviljar till icke-medlemsländer. Syftet med Garantifonden för externa åtgärder är att den ska ersätta EIB om någon mottagare inte skulle fullgöra sina skyldigheter, och undvika att medel tas direkt från gemenskapens budget.

| 10.29 | Vid revisionsrättens granskning av Garantifondens redovisning framkom inga problem vad gäller fondens befintliga tillgångar och deras värdering (se
  tabell 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.29

Vid revisionsrättens granskning av Garantifondens redovisning framkom inga problem vad gäller fondens befintliga tillgångar och deras värdering (se
  tabell 10.1
  ).

EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN UNDER AVVECKLING

Inledning

| 10.30 | Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) upphörde att gälla den 23 juli 2002. Genom ett protokoll som bifogades Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen överfördes EKSG:s tillgångar och skulder till Europeiska gemenskapen. Nettovärdet på dessa tillgångar, nedan kallade Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling, skall användas för forskning med anknytning till kol- och stålindustri. Europeiska kommissionen har fått i uppdrag att avsluta de finansiella transaktioner som ännu inte hade avslutats när EKSG-fördraget upphörde att gälla (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). |
| --- | --- |

10.30

Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) upphörde att gälla den 23 juli 2002. Genom ett protokoll som bifogades Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen överfördes EKSG:s tillgångar och skulder till Europeiska gemenskapen. Nettovärdet på dessa tillgångar, nedan kallade Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling, skall användas för forskning med anknytning till kol- och stålindustri. Europeiska kommissionen har fått i uppdrag att avsluta de finansiella transaktioner som ännu inte hade avslutats när EKSG-fördraget upphörde att gälla (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26).

Bokslutet för EKSG under avveckling

| 10.31 | Bokslutet för EKSG under avveckling är uppbyggt på samma sätt som innan fördraget om EKSG löpte ut och det har granskats av en extern revisor. Liksom tidigare år har revisionsrätten granskat den externa revisorns arbete. Därmed säkerställde revisionsrätten det faktum att bokslutet för EKSG under avveckling ger en rättvisande bild av nettovärdet och den finansiella ställningen per den 31 december 2003. |
| --- | --- |

10.31

Bokslutet för EKSG under avveckling är uppbyggt på samma sätt som innan fördraget om EKSG löpte ut och det har granskats av en extern revisor. Liksom tidigare år har revisionsrätten granskat den externa revisorns arbete. Därmed säkerställde revisionsrätten det faktum att bokslutet för EKSG under avveckling ger en rättvisande bild av nettovärdet och den finansiella ställningen per den 31 december 2003.

IT-brister

| 10.32 | Några av IT–bristerna som påtalades i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002 har endast delvis rättats till (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). Kommissionen bör vidta nödvändiga åtgärder för att lösa de problem som fortfarande finns kvar. |
| --- | --- |

10.32

Några av IT–bristerna som påtalades i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002 har endast delvis rättats till (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). Kommissionen bör vidta nödvändiga åtgärder för att lösa de problem som fortfarande finns kvar.

| 10.32 | De IT-brister som påtalades av revisionsrätten i 2002 års rapport har alla blivit åtgärdade och frågan om den ”fysiska och logiska säkerheten” har lösts. När det gäller skyddet mot avbrott har man för redovisningsmjukvaran tagit fram en reservdriftsplan och en katastrofplan för att återställa datauppgifter. Kvar återstår att inrätta en plats där man kan återställa datauppgifter efter ett haveri och denna som planeras bli klar före utgången av år 2004. |
| --- | --- |

10.32

De IT-brister som påtalades av revisionsrätten i 2002 års rapport har alla blivit åtgärdade och frågan om den ”fysiska och logiska säkerheten” har lösts. När det gäller skyddet mot avbrott har man för redovisningsmjukvaran tagit fram en reservdriftsplan och en katastrofplan för att återställa datauppgifter. Kvar återstår att inrätta en plats där man kan återställa datauppgifter efter ett haveri och denna som planeras bli klar före utgången av år 2004.

Omställningsstöd

| 10.33 | Omställningsstödet uppgick till 75,76 miljoner euro den 31 december 2003 och var därmed EKSG:s under avveckling näst största grupp av utestående åtaganden (se
  tabell 10.2
  ). |
| --- | --- |

10.33

Omställningsstödet uppgick till 75,76 miljoner euro den 31 december 2003 och var därmed EKSG:s under avveckling näst största grupp av utestående åtaganden (se
  tabell 10.2
  ).

| 10.33 | De pågående verksamheterna efter det att fördraget löpt ut består av att avveckla utestående åtaganden gällande EKSG:s omställningsstöd. Detta kommer att fortsätta fram till år 2007. |
| --- | --- |

10.33

De pågående verksamheterna efter det att fördraget löpt ut består av att avveckla utestående åtaganden gällande EKSG:s omställningsstöd. Detta kommer att fortsätta fram till år 2007.

| 10.34 | År 2003 gjorde revisionsrätten en granskning i Tyskland, för att komplettera liknande granskningar som gjorts under tidigare år (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). Även om det vid granskningen inte framkom några allmänna brister i förvaltningen av återanpassningsstödet, så visade den att det finns skillnader mellan kriterierna för stödberättigande för arbetare som beviljats detta stöd och de kriterier som användes i andra länder som besökts tidigare år. |
| --- | --- |

10.34

År 2003 gjorde revisionsrätten en granskning i Tyskland, för att komplettera liknande granskningar som gjorts under tidigare år (1 2 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26). Även om det vid granskningen inte framkom några allmänna brister i förvaltningen av återanpassningsstödet, så visade den att det finns skillnader mellan kriterierna för stödberättigande för arbetare som beviljats detta stöd och de kriterier som användes i andra länder som besökts tidigare år.

| 10.34 | Skillnaden i fråga om behörighetskriterier beror på att de tyska nationella kriterierna är strängare än kommissionens. Medlemsstaterna hade rätt att införa sådana egna system och var i sådana fall fria att införa andra behörighetskriterier än de som överenskommits med kommissionen i de bilaterala konventionerna. |
| --- | --- |

10.34

Skillnaden i fråga om behörighetskriterier beror på att de tyska nationella kriterierna är strängare än kommissionens. Medlemsstaterna hade rätt att införa sådana egna system och var i sådana fall fria att införa andra behörighetskriterier än de som överenskommits med kommissionen i de bilaterala konventionerna.

Bilaga 1 – Gällande trepartsavtal

| Parter | Innehåll | Datum då avtalet ingicks eller förnyades | Datum då avtalet löper ut |
| --- | --- | --- | --- |
| Revisionsrätten, Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken | Revisionsrätten granskar de lånetransaktioner som gjorts av EIB på Europeiska gemenskapernas uppdrag samt de transaktioner som EIB förvaltar som ingår i och garanteras av Europeiska gemenskapernas allmänna budget
  Gäller även de transaktioner som finansieras av Europeiska utvecklingsfonden som EIB förvaltar | 27 oktober 2003 | 27 oktober 2007
  Förlängs automatiskt fyra år i taget |
| Revisionsrätten, Europeiska kommissionen, Europeiska investerings-banken | Revisionsrätten granskar den finansiella förvaltningen av Garantifonden | 11 januari 1996 | Det finns inget datum då avtalet upphör att gälla, inte heller någon bestämmelse om förlängning |
| Revisionsrätten, Europeiska kommissionen, Europeiska investerings-fonden | Revisionsrätten granskar gemenskapens andel i Europeiska investeringsfonden | 25 september 2003 | 25 september 2005
  Förlängs automatiskt två år i taget. |

Parter

Innehåll

Datum då avtalet ingicks eller förnyades

Datum då avtalet löper ut

Revisionsrätten, Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken

Revisionsrätten granskar de lånetransaktioner som gjorts av EIB på Europeiska gemenskapernas uppdrag samt de transaktioner som EIB förvaltar som ingår i och garanteras av Europeiska gemenskapernas allmänna budget

Gäller även de transaktioner som finansieras av Europeiska utvecklingsfonden som EIB förvaltar

27 oktober 2003

27 oktober 2007

Förlängs automatiskt fyra år i taget

Revisionsrätten, Europeiska kommissionen, Europeiska investerings-banken

Revisionsrätten granskar den finansiella förvaltningen av Garantifonden

11 januari 1996

Det finns inget datum då avtalet upphör att gälla, inte heller någon bestämmelse om förlängning

Revisionsrätten, Europeiska kommissionen, Europeiska investerings-fonden

Revisionsrätten granskar gemenskapens andel i Europeiska investeringsfonden

25 september 2003

25 september 2005

Förlängs automatiskt två år i taget.

---

(1)  Som t.ex. Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD).

(2)  EIF inrättades 1994 med uppdraget att bidra till uppnåendet av gemenskapens mål. EIB äger sedan år 2000 över 60 % av EIF:s andelar, Europeiska kommissionen äger 30 % för EU:s räkning och resten innehas av offentliga och privata finansiella institut. EIF tillhandahåller sedan år 2001 riskkapital och utfärdar garantier för finansiella förmedlares portföljplaceringar i små och medelstora företag.

(3)  I rådets förordning (EG) nr 2728/94 fastställs att garantifonden måste uppnå en lämplig nivå (målbelopp) för potentiella betalningar, som fastställts till 9 % av det garanterade beloppet. Garantifonden finansieras genom utbetalningar från budgeten i början av budgetåret, vilka görs på grundval av preliminära beräkningar. I slutet av budgetåret kan Garantifondens tillgångar överskrida målbeloppet och i så fall sker en återbetalning.

(4)  Inklusive förfallna räntor som inte hade betalats den 31 december.

(5)  Efter avdrag av EIB:s avgifter som inte hade erlagts den 31 december.

Källa: Kommissionen.

(6)  Beslut 98/347/EG av den 19 maj 1998 (EGT L 155, 29.5.1998, s. 43).

(7)  Beslut 2000/819/EG av den 20 december 2000, (EGT L 333, 29.12.2000, s. 84).

(8)  Dessa förmedlare, som sluter garantiavtal med EIF, är antingen låneinstitut eller ömsesidiga och nationella organ för kreditgarantier.

(9)  Beloppen i förvaltningskontona tas upp i gemenskapens balansräkning under post VII ”omsättningstillgångar”, underrubrik ”övriga fordringar”.

(10)  Artikel 7 i rådets beslut 98/347/EG av den 19 maj 1998.

(11)  KOM(2003) 758 slutlig, 8 december 2003.

(12)  Den senast utgivna rapporten är KOM(2003) 480 slutlig, 5 augusti 2003.

(13)  Sedan 2002 ingår dessa andelar i gemenskapens balansräkning under post IV B 1 (finansiella anläggningstillgångar, övriga finansiella anläggningstillgångar, aktieinnehav).

(14)  SMF-garantifaciliteten inom Tillväxt- och sysselsättningsinitiativet och inom det fleråriga programmet.

(15)  Förmedlare som inte tidigare deltagit i SMF-–garantifaciliteten. Nya kontrakt med förmedlare som redan tidigare deltagit omfattas inte.

(16)  Avgifterna går till förvaltningskontona, de är inte EIF:s inkomster.

(17)  Om det gäller lånegarantier räknas lånets storlek, om det gäller motgarantier räknas garantins storlek.

(18)  Metoden har nyligen ändrats så att engagemangsavgiften numera beräknas på en lägre bas, med hänsyn tagen till en procentandel av den garanterade delen och inte av hela lånet.

(19)  Rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 och kommissionens förordningar 69/2001 och 70/2001 av den 12 januari 2001. I förvaltnings- och ledningsavtalen mellan kommissionen och EIF krävs att förmedlarna avger en motsvarande deklaration.

(20)  Av de fem riskkapitalfonder som besöktes på plats, hade man endast vid en av dem utarbetat detaljerade riktlinjer och motiveringar för samtliga värderingar av gjorda investeringar.

(21)  Europeiska riskkapitalföreningen, European Venture Capital Association.

(22)  Rådets beslut 98/347/EG av den 19 maj 1998 och 2000/819/EG av den 20 december 2000. Stöd ges till förberedelser och till gjorda investeringar, om ett gemensamt företag verkligen startas, men får sammanlagt inte överstiga totalt 100 000 euro per projekt.

(23)  Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut (KOM 2003/758, 8 december 2003).

(24)  Rådets beslut 2003/76/EG av den 1 februari 2003 (EGT L 29, 5.2.2003).

(25)  Särskilt dem som gäller logisk och fysisk säkerhet och planen för den fortsatta verksamheten samt det redovisningsprogram som används av generaldirektoratet för ekonomi och finans.

(26)  Revisionsrättens granskningar avsåg tidigare år traditionellt stöd till stålindustrin i Förenade Kungariket och Italien. Granskningen i Tyskland avsåg både traditionellt stöd och RECHAR (sociala frågor i anslutning till kolgruvearbetare).

---

| 30.11.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 293/315 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 293/315

---

RAPPORT OM VERKSAMHETEN UNDER DEN SJÄTTE, SJUNDE OCH ÅTTONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

---

RAPPORT OM VERKSAMHETEN UNDER SJÄTTE, SJUNDE, ÅTTONDE, OCH NIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Kapitel I – Genomförandet av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

Rapporten om den ekonomiska förvaltningen har förbättrats men kan bli ännu bättre

Andra kommentarer om innehållet i rapporten

Slutsatser

Kapitel II – Revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2003

Information till stöd för revisionsförklaringen

Räkenskapernas tillförlitlighet

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Utveckling av systemen för övervakning och kontroll

Kapitel III – Uppföljning av tidigare iakttagelser

Integrering av EUF i budgeten

Sammanfattning av tidigare iakttagelser

Utveckling av situationen

Deltagande från AVS-ländernas högre revisionsorgan i granskningen av EUF

Sammanfattning av tidigare iakttagelser

Utveckling av situationen

Uppföljning av Stabex-medlen

Sammanfattning av tidigare iakttagelser

Utveckling av situationen

Kapitel IV – Huvudsakliga iakttagelser i de särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan det senaste förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet

Särskild rapport nr 15/2003 om granskningen av programmen för mikroprojekt som finansieras genom EUF

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 1 | Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har tillkommit genom internationella konventioner eller avtal (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) mellan Europeiska unionens medlemsstater och länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) samt genom rådets beslut om associering av 20 utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Sedan maj 2003 är Östtimor en av de stater som undertecknat Cotonouavtalet, vilket innebär att det nu finns totalt 78 AVS-länder. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

1

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har tillkommit genom internationella konventioner eller avtal (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) mellan Europeiska unionens medlemsstater och länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) samt genom rådets beslut om associering av 20 utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Sedan maj 2003 är Östtimor en av de stater som undertecknat Cotonouavtalet, vilket innebär att det nu finns totalt 78 AVS-länder.

| | |
| --- | --- |

| 2 | Kommissionen har ansvaret för att i samarbete med AVS-staterna förvalta EUF, utan att detta påverkar Europeiska investeringsbankens (EIB) ansvar för att tillämpa vissa finansiella instrument. Den nya budgetförordningen av den 27 mars 2003 medför en viktig förändring av förvaltningen av nionde EUF. EIB är nu ensam ansvarig för förvaltningen av investeringsstödet, och visserligen ingår denna del av förvaltningen i kommissionens konsolidering av EUF-räkenskaperna men dessa transaktioner berörs inte längre av revisionsrättens revisionsförklaring och Europaparlamentets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)
   (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Revisionsrätten har emellertid fortfarande ett övergripande ansvar för granskningen av EUF. När det gäller de transaktioner som förvaltas av EIB skall granskningen utföras i enlighet med bestämmelserna i ett trepartsavtal mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten (artikel 112 i ovannämnda förordning). |
| --- | --- |

2

Kommissionen har ansvaret för att i samarbete med AVS-staterna förvalta EUF, utan att detta påverkar Europeiska investeringsbankens (EIB) ansvar för att tillämpa vissa finansiella instrument. Den nya budgetförordningen av den 27 mars 2003 medför en viktig förändring av förvaltningen av nionde EUF. EIB är nu ensam ansvarig för förvaltningen av investeringsstödet, och visserligen ingår denna del av förvaltningen i kommissionens konsolidering av EUF-räkenskaperna men dessa transaktioner berörs inte längre av revisionsrättens revisionsförklaring och Europaparlamentets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)
   (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Revisionsrätten har emellertid fortfarande ett övergripande ansvar för granskningen av EUF. När det gäller de transaktioner som förvaltas av EIB skall granskningen utföras i enlighet med bestämmelserna i ett trepartsavtal mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten (artikel 112 i ovannämnda förordning).

| | |
| --- | --- |

| 3 | Det tar fortfarande mycket lång tid att genomföra EUF (
  se tabell 1
  ). |
| --- | --- |

3

Det tar fortfarande mycket lång tid att genomföra EUF (
  se tabell 1
  ).

| 3 | EUF:s totala löptider är långa eftersom man tidigare på nytt kunde ingå åtaganden under samma EUF med icke utnyttjade restbelopp. Efter ikraftträdandet av Cotonouavtalet kommer alla frigjorda restbelopp att återanvändas under nionde EUF, vilket kommer att påskynda avslutningen av tidigare EUF. Den tid det tar att verkställa projekten och programmen inom EUF är ändå jämförbar med andra av EU:s biståndprogram för utveckling liksom de som sköts av medlemsstaterna eller de största biståndsgivarna. |
| --- | --- |

3

EUF:s totala löptider är långa eftersom man tidigare på nytt kunde ingå åtaganden under samma EUF med icke utnyttjade restbelopp. Efter ikraftträdandet av Cotonouavtalet kommer alla frigjorda restbelopp att återanvändas under nionde EUF, vilket kommer att påskynda avslutningen av tidigare EUF. Den tid det tar att verkställa projekten och programmen inom EUF är ändå jämförbar med andra av EU:s biståndprogram för utveckling liksom de som sköts av medlemsstaterna eller de största biståndsgivarna.

Tabell 1 – Varaktighet för AVS–EU-konventioner eller AVS-EU-avtal och EUF

| AVS–EU-konvention eller AVS–EU-avtal | EUF |
| --- | --- |
| Officiell varaktighet | Faktisk tidsåtgång per den 31 december 2003 |
| Tredje Lomékonventionen (EGT L 86, 31.3.1986) | Sjätte EUF | Ej avslutad (4) |
| 5 år från den 1 mars 1985 (artikel 291) | 5 år från den 1 mars 1985 (artikel 194) | 17 år från den 24 mars 1986 (5) |
| Fjärde Lomékonventionen (EGT L 229, 17.8.1991) ändrad i Mauritius den 4 november 1995 (EGT L 156, 29.5.1998) | Sjunde EUF | Ej avslutad (4) |
| 5 år från den 1 mars 1990 (finansprotokoll, artikel 1) | 12 år från den 1 september 1991 (5) |
| 10 år från den 1 mars 1990 (artikel 366.1) | Åttonde EUF | Ej avslutad (4) |
| 5 år från den 1 mars 1995 (andra finansprotokollet, artikel 1) | 5 år från den 1 juni 1998 (5) |
| Partnerskapsavtal AVS–EU undertecknat i Cotonou (EGT L 317, 15.12.2000) | Nionde EUF | Genomförande påbörjat den 1 april 2003 (5) |
| 20 år från den 1 mars 2000 (artikel 95) | 5 år från den 1 mars 2000 (finansprotokoll, artikel 1) | |

AVS–EU-konvention eller AVS–EU-avtal

EUF

Officiell varaktighet

Faktisk tidsåtgång per den 31 december 2003

Tredje Lomékonventionen (EGT L 86, 31.3.1986)

Sjätte EUF

Ej avslutad (4)

5 år från den 1 mars 1985 (artikel 291)

5 år från den 1 mars 1985 (artikel 194)

17 år från den 24 mars 1986 (5)

Fjärde Lomékonventionen (EGT L 229, 17.8.1991) ändrad i Mauritius den 4 november 1995 (EGT L 156, 29.5.1998)

Sjunde EUF

Ej avslutad (4)

5 år från den 1 mars 1990 (finansprotokoll, artikel 1)

12 år från den 1 september 1991 (5)

10 år från den 1 mars 1990 (artikel 366.1)

Åttonde EUF

Ej avslutad (4)

5 år från den 1 mars 1995 (andra finansprotokollet, artikel 1)

5 år från den 1 juni 1998 (5)

Partnerskapsavtal AVS–EU undertecknat i Cotonou (EGT L 317, 15.12.2000)

Nionde EUF

Genomförande påbörjat den 1 april 2003 (5)

20 år från den 1 mars 2000 (artikel 95)

5 år från den 1 mars 2000 (finansprotokoll, artikel 1)

| 4 | Nionde EUF trädde i kraft den 1 april 2003, medan Cotonouavtalet undertecknades i juni 2000. |
| --- | --- |

4

Nionde EUF trädde i kraft den 1 april 2003, medan Cotonouavtalet undertecknades i juni 2000.

| 4 | För att nionde EUF skulle träda i kraft måste det ratificeras av alla medlemsstaterna samt 2/3 av AVS-länderna. |
| --- | --- |

4

För att nionde EUF skulle träda i kraft måste det ratificeras av alla medlemsstaterna samt 2/3 av AVS-länderna.

| 5 | De ekonomiska anslagen till var och en av de tre Europeiska utvecklingsfonderna som var under genomförande 2002, förutom de delar som förvaltas av EIB såsom ensam ansvarig, fördelas mellan följande områden: |
| --- | --- |

5

De ekonomiska anslagen till var och en av de tre Europeiska utvecklingsfonderna som var under genomförande 2002, förutom de delar som förvaltas av EIB såsom ensam ansvarig, fördelas mellan följande områden:

| a) | Programbistånd (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) avsett för genomförande av utvecklingsprojekt (ungefär hälften av anslagen). |
| --- | --- |

a)

Programbistånd (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) avsett för genomförande av utvecklingsprojekt (ungefär hälften av anslagen).

| b) | Programbistånd (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) avsett för direkt budgetstöd till mottagarstaterna (nästan en fjärdedel av anslagen). |
| --- | --- |

b)

Programbistånd (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) avsett för direkt budgetstöd till mottagarstaterna (nästan en fjärdedel av anslagen).

| c) | Icke programbistånd, avsett för specifika samarbetsområden såsom stöd till exportprodukter (Stabex och Sysmin eller FLEX) eller till finansinsatser såsom riskkapital (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) och avbetalning av skulder (drygt en fjärdedel av anslagen). |
| --- | --- |

c)

Icke programbistånd, avsett för specifika samarbetsområden såsom stöd till exportprodukter (Stabex och Sysmin eller FLEX) eller till finansinsatser såsom riskkapital (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) och avbetalning av skulder (drygt en fjärdedel av anslagen).

| 6 | När planeringsstadiet är avslutat används EUF:s medel i två steg enligt ett förfarande där kommissionen och de mottagande AVS-länderna deltar. Efter begäran från ett AVS-land fattar kommissionen i egenskap av chefsutanordnare beslut om finansiering (bokförs som finansiella åtaganden (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)) efter samtycke från EUF-kommittén (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), som består av företrädare för medlemsstaterna. Inom ramen för finansieringsöverenskommelser fastställer därefter kommissionen och AVS-landet hur dessa beslut skall genomföras av den nationella utanordnaren (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) i det aktuella landet. Den nationella utanordnaren ingår avtal (som bokförs som enskilda rättsliga åtaganden (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)) och godkänner betalningar som skall kontrolleras och verkställas av kommissionen enligt förfarandena för genomförandet av EUF och genom de ekonomiska kanaler som därmed har skapats. |
| --- | --- |

6

När planeringsstadiet är avslutat används EUF:s medel i två steg enligt ett förfarande där kommissionen och de mottagande AVS-länderna deltar. Efter begäran från ett AVS-land fattar kommissionen i egenskap av chefsutanordnare beslut om finansiering (bokförs som finansiella åtaganden (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)) efter samtycke från EUF-kommittén (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), som består av företrädare för medlemsstaterna. Inom ramen för finansieringsöverenskommelser fastställer därefter kommissionen och AVS-landet hur dessa beslut skall genomföras av den nationella utanordnaren (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) i det aktuella landet. Den nationella utanordnaren ingår avtal (som bokförs som enskilda rättsliga åtaganden (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)) och godkänner betalningar som skall kontrolleras och verkställas av kommissionen enligt förfarandena för genomförandet av EUF och genom de ekonomiska kanaler som därmed har skapats.

| 7 | Det direkta budgetstödet, av vilket EUF-finansieringen utgör en växande andel och som motsvarar ungefär 800 miljoner euro i åtaganden 2003 (24 % av totala åtaganden) ingår inte i denna gemensamma förvaltning. Kommissionen är ensam utanordnare och, liksom när det gäller det externa biståndet som finansieras genom EU:s allmänna budget, får ”finansieringsöverenskommelser som gäller [...] stöd till ett lands budget och som i sig själva utgör rättsliga åtaganden [...] ge upphov till betalningar utan att ytterligare rättsliga åtaganden ingås” (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). När kommissionen har försäkrat sig om att villkoren i Cotonouavtalet och finansieringsöverenskommelsen har uppfyllts genomför den endast med sin egen underskrift en första överföring av medel till stöd för mottagarländernas budgetar. När medlen har överförts blir de AVS-ländernas egendom och försvinner in i deras budgetar. Rättsligt och bokföringsmässigt styrs användningen av dem mottagarstaternas lagstiftning och förfaranden. Kommissionen utvärderar, tillsammans med de främsta av övriga internationella bidragsgivare, de förbättringar som gjorts av den offentliga förvaltningen i dessa stater och resultatet i form av minskad fattigdom. Innan kommissionen genomför ytterligare delbetalningar ser den till att de förbättringar som var ett villkor för finansieringsöverenskommelsen har genomförts. |
| --- | --- |

7

Det direkta budgetstödet, av vilket EUF-finansieringen utgör en växande andel och som motsvarar ungefär 800 miljoner euro i åtaganden 2003 (24 % av totala åtaganden) ingår inte i denna gemensamma förvaltning. Kommissionen är ensam utanordnare och, liksom när det gäller det externa biståndet som finansieras genom EU:s allmänna budget, får ”finansieringsöverenskommelser som gäller [...] stöd till ett lands budget och som i sig själva utgör rättsliga åtaganden [...] ge upphov till betalningar utan att ytterligare rättsliga åtaganden ingås” (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). När kommissionen har försäkrat sig om att villkoren i Cotonouavtalet och finansieringsöverenskommelsen har uppfyllts genomför den endast med sin egen underskrift en första överföring av medel till stöd för mottagarländernas budgetar. När medlen har överförts blir de AVS-ländernas egendom och försvinner in i deras budgetar. Rättsligt och bokföringsmässigt styrs användningen av dem mottagarstaternas lagstiftning och förfaranden. Kommissionen utvärderar, tillsammans med de främsta av övriga internationella bidragsgivare, de förbättringar som gjorts av den offentliga förvaltningen i dessa stater och resultatet i form av minskad fattigdom. Innan kommissionen genomför ytterligare delbetalningar ser den till att de förbättringar som var ett villkor för finansieringsöverenskommelsen har genomförts.

| 8 | Slutligen kännetecknades år 2003 av en omfattande omorganisering av de avdelningar inom kommissionen som ansvarar för genomförandet av EUF. I samband med reformen av det externa biståndet (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) delegerade kommissionen en stor del av sina uppgifter och resurser till delegationerna i AVS-länderna för att förvaltningen skulle bli snabbare och bättre (16 delegationer där förvaltningen har delegerats fullständigt och 11 där delegeringen vid utgången av 2003 var långt framskriden, och vid de återstående 17 delegationerna skall förvaltningen ha delegerats före juli 2004). |
| --- | --- |

8

Slutligen kännetecknades år 2003 av en omfattande omorganisering av de avdelningar inom kommissionen som ansvarar för genomförandet av EUF. I samband med reformen av det externa biståndet (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) delegerade kommissionen en stor del av sina uppgifter och resurser till delegationerna i AVS-länderna för att förvaltningen skulle bli snabbare och bättre (16 delegationer där förvaltningen har delegerats fullständigt och 11 där delegeringen vid utgången av 2003 var långt framskriden, och vid de återstående 17 delegationerna skall förvaltningen ha delegerats före juli 2004).

KAPITEL I – GENOMFÖRANDET AV SJÄTTE, SJUNDE, ÅTTONDE OCH NIONDE EUF (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43)

Rapporten om den ekonomiska förvaltningen har förbättrats men kan bli ännu bättre

| 9 | Den rapport över den finansiella och ekonomiska förvaltningen under 2003 av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF som kommissionen överlämnade till revisionsrätten den 22 juni 2004 – vilket innebär en försening i förhållande till datumet den 31 maj som föreskrivs i artiklarna 102 och 135 i budgetförordningen för den nionde Europeiska utvecklingsfonden – har fått en ny utformning. Den innehåller en större mångfald av uppgifter och dessa uppgifter är mer fullständiga och detaljerade: Bland annat jämförs mål och genomförande och uppföljning av rekommendationerna från de myndigheter som beviljar ansvarsfrihet och revisionsrätten. Den visar på en ökning av de finansiella åtagandena, de rättsliga åtagandena och betalningarna för all förvaltning som kommissionen och EIB ansvarar för (se
  tabell 2 och 3
  ). |
| --- | --- |

9

Den rapport över den finansiella och ekonomiska förvaltningen under 2003 av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF som kommissionen överlämnade till revisionsrätten den 22 juni 2004 – vilket innebär en försening i förhållande till datumet den 31 maj som föreskrivs i artiklarna 102 och 135 i budgetförordningen för den nionde Europeiska utvecklingsfonden – har fått en ny utformning. Den innehåller en större mångfald av uppgifter och dessa uppgifter är mer fullständiga och detaljerade: Bland annat jämförs mål och genomförande och uppföljning av rekommendationerna från de myndigheter som beviljar ansvarsfrihet och revisionsrätten. Den visar på en ökning av de finansiella åtagandena, de rättsliga åtagandena och betalningarna för all förvaltning som kommissionen och EIB ansvarar för (se
  tabell 2 och 3
  ).

Tabell 2 – Ackumulerat utnyttjande av EUF-medel per den 31 december 2003

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Läget i slutet av 2002 | Budgetgenomförande under budgetåret 2003 | Läget i slutet av 2003 |
| Totalt belopp | Utnyttjande-grad % (18) | Sjätte EUF | Sjunde EUF | Åttonde EUF (19) | Nionde EUF (20) | Totalt belopp
   (20) | Sjätte EUF | Sjunde EUF | Åttonde EUF (19) | Nionde EUF (20) | Totalt belopp
   (20) | Utnyttjande-grad % (18) |
| A – MEDEL (16) | 32 840,4 | | – 357,5 | – 585,6 | –1 736,7 | 15 493,1 | 12 813,3 | 7 471,6 | 10 926,1 | 11 762,9 | 15 493,1 | 45 653,7 | |
| B – UTNYTTJANDE | | | | | | | | | | | | | |
| 1. Finansiella åtaganden | 29 921,2 | 91,1 | –13,1 | –2,6 | 255,1 | 3 522,4 | 3 761,8 | 7 471,6 | 10 926,1 | 11 762,9 | 3 522,4 | 33 683,0 | 73,8 |
| 2. Enskilda rättsliga åtaganden | 24 824,2 | 75,6 | 30,7 | 311,7 | 1 406,6 | 1 133,7 | 2 882,7 | 7 349,6 | 10 297,1 | 8 926,5 | 1 133,7 | 27 706,9 | 60,7 |
| 3. Betalningar (17) | 21 536,4 | 65,6 | 47,0 | 486,2 | 1 559,6 | 281,7 | 2 374,5 | 7 282,1 | 9 718,6 | 6 628,5 | 281,7 | 23 910,9 | 52,4 |
| C – Utestående betalningar (B1 – B3) | 8 384,8 | 25,5 | | | | | | 189,5 | 1 207,5 | 5 134,4 | 3 240,7 | 9 772,1 | 21,4 |
| D – Tillgängligt resterande belopp (A – B1) | 2 919,2 | 8,9 | | | | | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 11 970,7 | 11 970,7 | 26,2 |

(miljoner euro)

Läget i slutet av 2002

Budgetgenomförande under budgetåret 2003

Läget i slutet av 2003

Totalt belopp

Utnyttjande-grad % (18)

Sjätte EUF

Sjunde EUF

Åttonde EUF (19)

Nionde EUF (20)

Totalt belopp
   (20)

Sjätte EUF

Sjunde EUF

Åttonde EUF (19)

Nionde EUF (20)

Totalt belopp
   (20)

Utnyttjande-grad % (18)

A – MEDEL (16)

32 840,4

– 357,5

– 585,6

–1 736,7

15 493,1

12 813,3

7 471,6

10 926,1

11 762,9

15 493,1

45 653,7

B – UTNYTTJANDE

1. Finansiella åtaganden

29 921,2

91,1

–13,1

–2,6

255,1

3 522,4

3 761,8

7 471,6

10 926,1

11 762,9

3 522,4

33 683,0

73,8

2. Enskilda rättsliga åtaganden

24 824,2

75,6

30,7

311,7

1 406,6

1 133,7

2 882,7

7 349,6

10 297,1

8 926,5

1 133,7

27 706,9

60,7

3. Betalningar (17)

21 536,4

65,6

47,0

486,2

1 559,6

281,7

2 374,5

7 282,1

9 718,6

6 628,5

281,7

23 910,9

52,4

C – Utestående betalningar (B1 – B3)

8 384,8

25,5

189,5

1 207,5

5 134,4

3 240,7

9 772,1

21,4

D – Tillgängligt resterande belopp (A – B1)

2 919,2

8,9

0,0

0,0

0,0

11 970,7

11 970,7

26,2

Tabell 3 – Budgetgenomförande under budgetåren 2000 till 2003

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| 1. Finansiella åtaganden | 3 757,4 | 1 554,2 | 1 768,4 | 3 761,8 |
| 2. Enskilda rättsliga åtaganden | 2 296,2 | 2 263,4 | 2 142,9 | 2 882,7 |
| 3. Betalningar | 1 547,7 | 2 067,9 | 1 852,7 | 2 374,5 |
| Källa: Revisionsrätten. |

(miljoner euro)

2000

2001

2002

2003

1. Finansiella åtaganden

3 757,4

1 554,2

1 768,4

3 761,8

2. Enskilda rättsliga åtaganden

2 296,2

2 263,4

2 142,9

2 882,7

3. Betalningar

1 547,7

2 067,9

1 852,7

2 374,5

Källa: Revisionsrätten.

| 10 | Rapportens läsbarhet och tydlighet kan emellertid förbättras ytterligare i vissa viktiga avseenden och dess informationsvärde skulle öka om vissa uppgifter i större utsträckning analyserades: |
| --- | --- |

10

Rapportens läsbarhet och tydlighet kan emellertid förbättras ytterligare i vissa viktiga avseenden och dess informationsvärde skulle öka om vissa uppgifter i större utsträckning analyserades:

| 10 | Liksom förut kommer kommissionen att ta hänsyn till revisionsrättens iakttagelser vid utarabetandet av sina nästkommande rapporter om den ekonomiska förvaltningen. |
| --- | --- |

10

Liksom förut kommer kommissionen att ta hänsyn till revisionsrättens iakttagelser vid utarabetandet av sina nästkommande rapporter om den ekonomiska förvaltningen.

| a) | När det gäller den stora mängden finansiella åtaganden vore det bra om det av rapporten framgick att planeringen av nionde EUF kunde inledas långt innan avtalet trädde i kraft i april 2003 eftersom Cotonouavtalet undertecknades i juni 2000. Det var nästan oundvikligt att denna långa förberedelsetid medförde en stor mängd finansiella och rättsliga åtaganden. |
| --- | --- |

a)

När det gäller den stora mängden finansiella åtaganden vore det bra om det av rapporten framgick att planeringen av nionde EUF kunde inledas långt innan avtalet trädde i kraft i april 2003 eftersom Cotonouavtalet undertecknades i juni 2000. Det var nästan oundvikligt att denna långa förberedelsetid medförde en stor mängd finansiella och rättsliga åtaganden.

| a) | Kommissionen har vidtagit vissa övergångsåtgärder för att dämpa följderna av den försenade ratificeringen av Cotonouavtalet. Det är dock sant att genomförandet av EUF är cykliskt eftersom åtagandevolymen alltid är mycket större i början av en EUF. Detta problem kan lösas genom att kostnaderna för samarbetet med AVS-länderna helt förs in i EU:s allmänna budget. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har vidtagit vissa övergångsåtgärder för att dämpa följderna av den försenade ratificeringen av Cotonouavtalet. Det är dock sant att genomförandet av EUF är cykliskt eftersom åtagandevolymen alltid är mycket större i början av en EUF. Detta problem kan lösas genom att kostnaderna för samarbetet med AVS-länderna helt förs in i EU:s allmänna budget.

| b) | Den stora mängden (rättsliga) åtaganden har uppnåtts delvis tack vare instrumenten för snabb utbetalning (initiativet för kraftigt skuldsatta fattiga länder (HIPC), direkt budgetstöd, m.m.), vilket inte uttryckligen sägs i den förklarande tabellen på sidan 3 i rapporten. |
| --- | --- |

b)

Den stora mängden (rättsliga) åtaganden har uppnåtts delvis tack vare instrumenten för snabb utbetalning (initiativet för kraftigt skuldsatta fattiga länder (HIPC), direkt budgetstöd, m.m.), vilket inte uttryckligen sägs i den förklarande tabellen på sidan 3 i rapporten.

| b) | Den ökade inriktningen på sektorsstöd och budgetstöd, när omständigheterna så tillåter, utgör en del av EG:s överenskomna utvecklingspolitik alltsedan 2000 (se punkt 25 i rådets och kommissionens uttalande om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik, december 2000, KOM(2000) 0212). Vidare har andra sektorer uppvisat större ökningar i förhållande till prognoserna (t.ex. låg åtagandena gällande social och mänsklig utveckling över målet). |
| --- | --- |

b)

Den ökade inriktningen på sektorsstöd och budgetstöd, när omständigheterna så tillåter, utgör en del av EG:s överenskomna utvecklingspolitik alltsedan 2000 (se punkt 25 i rådets och kommissionens uttalande om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik, december 2000, KOM(2000) 0212). Vidare har andra sektorer uppvisat större ökningar i förhållande till prognoserna (t.ex. låg åtagandena gällande social och mänsklig utveckling över målet).

| 11 | Den ekonomiska information som redovisas gör det inte längre möjligt att jämföra de belopp som kanaliserats genom projekt, budgetstöd och icke programbistånd (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) inom nionde EUF med beloppen för tidigare EUF. |
| --- | --- |

11

Den ekonomiska information som redovisas gör det inte längre möjligt att jämföra de belopp som kanaliserats genom projekt, budgetstöd och icke programbistånd (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) inom nionde EUF med beloppen för tidigare EUF.

| 11 | I nionde EUF har man avskaffat det instrumentbegrepp som fanns i tidigare EUF och vissa presentationer är inte längre tillåtna. När det gäller nionde EUF innehåller inkomst- och utgiftsredovisningen ändå den aktuella informationen för sig. I rapporten om den ekonomiska förvaltningen finns en detaljerad presentation av budgetstöden. |
| --- | --- |

11

I nionde EUF har man avskaffat det instrumentbegrepp som fanns i tidigare EUF och vissa presentationer är inte längre tillåtna. När det gäller nionde EUF innehåller inkomst- och utgiftsredovisningen ändå den aktuella informationen för sig. I rapporten om den ekonomiska förvaltningen finns en detaljerad presentation av budgetstöden.

| 12 | När arbetet inleds med att förbereda tionde EUF har 75 % av anslagen till nionde EUF fortfarande inte blivit föremål för något finansieringsbeslut och fyra olika EUF tillämpas, alla med olika regler. Dessa faktorer borde, tillsammans med de övergångsproblem som revisionsrätten redan påtalat (se punkt 57), tas i beaktande i diskussionen om att eventuellt integrera EUF i budgeten. |
| --- | --- |

12

När arbetet inleds med att förbereda tionde EUF har 75 % av anslagen till nionde EUF fortfarande inte blivit föremål för något finansieringsbeslut och fyra olika EUF tillämpas, alla med olika regler. Dessa faktorer borde, tillsammans med de övergångsproblem som revisionsrätten redan påtalat (se punkt 57), tas i beaktande i diskussionen om att eventuellt integrera EUF i budgeten.

| 12 | Kommissionen är helt ense med revisionsrätten på denna punkt och har i sitt meddelande (KOM(2003) 590, 8.10.2003) redogjort för fördelarna med att integrera EUF i budgeten (se även kommissionens svar vid punkt 57). |
| --- | --- |

12

Kommissionen är helt ense med revisionsrätten på denna punkt och har i sitt meddelande (KOM(2003) 590, 8.10.2003) redogjort för fördelarna med att integrera EUF i budgeten (se även kommissionens svar vid punkt 57).

Kommissionen planerar att före utgången av år 2007 ingå åtaganden för alla medel i nionde EUF. Om budgetintegreringen av EUF-medlen inte godtas kommer en ny EUF att behövas för att ingå åtaganden år 2008. Under tiden har alltså förberedelserna för tionde EUF inletts för att i god tid göra det möjligt att föra de nödvändiga förhandlingarna med AVS-länderna och rådet.

| 13 | Det faktum att det ursprungliga målet att ingå åtaganden för 2,5 miljarder euro under 2003 har överskridits med 49 % visar att man har gjort en alltför försiktig prognos och inte i tillräcklig utsträckning tagit hänsyn till vissa faktorer (se punkt 10). Dessutom finns det för lite information om fastställandet av de kvantitativa målen i rapporten om den ekonomiska förvaltningen. |
| --- | --- |

13

Det faktum att det ursprungliga målet att ingå åtaganden för 2,5 miljarder euro under 2003 har överskridits med 49 % visar att man har gjort en alltför försiktig prognos och inte i tillräcklig utsträckning tagit hänsyn till vissa faktorer (se punkt 10). Dessutom finns det för lite information om fastställandet av de kvantitativa målen i rapporten om den ekonomiska förvaltningen.

| 13 | Den osäkerhet som omger ratificeringen av Cotonouavtalet och ikraftträdandet av nionde EUF motiverar en viss försiktighet i prognoserna för åtagandena. Det mål som satts upp låg redan cirka 20 % över nivån för de åtaganden som förverkligades 2002. |
| --- | --- |

13

Den osäkerhet som omger ratificeringen av Cotonouavtalet och ikraftträdandet av nionde EUF motiverar en viss försiktighet i prognoserna för åtagandena. Det mål som satts upp låg redan cirka 20 % över nivån för de åtaganden som förverkligades 2002.

Den informationen som ligger till grund när målen sätts upp är mycket omfattande och härrör bl.a. från möten med delegationscheferna och ett rapportsystem. Den kommer att ingå i presentationen av nästa rapport om den ekonomiska förvaltningen.

| 14 | Tre stater (Frankrike, Portugal och Sverige) hade inte betalat hela sitt bidrag i slutet av fjärde kvartalet 2003 (96 miljoner euro saknades). På grund av denna brist på medel och beslutet att betala ut 170 miljoner euro till ”The Global Health Fund” tvingades kommissionen skjuta upp betalningar på ungefär 270 miljoner euro till i slutet av januari 2004. Det hade varit bra med mer information om orsaken till dessa brister och om hur de reglerades i början av 2004. |
| --- | --- |

14

Tre stater (Frankrike, Portugal och Sverige) hade inte betalat hela sitt bidrag i slutet av fjärde kvartalet 2003 (96 miljoner euro saknades). På grund av denna brist på medel och beslutet att betala ut 170 miljoner euro till ”The Global Health Fund” tvingades kommissionen skjuta upp betalningar på ungefär 270 miljoner euro till i slutet av januari 2004. Det hade varit bra med mer information om orsaken till dessa brister och om hur de reglerades i början av 2004.

| 14 | Uppskattningen av utgifterna för påföljande år måste vara klar redan i september. I Cotonouavtalet infördes nyheter vad gäller hur medlemsstaterna anmodas betala in pengar till fonden. Det innebär att uppskattningen av utgifterna för nästkommande år, som redan sker i september, skall godkännas av rådets AVS-grupp. Det finns mekanismer för en höjning av bidragen men dessa är svåra att tillämpa eftersom de ändrar medlemsstaternas utgiftsprognoser. Medlemsstaternas inbetalning av sina bidrag till EUF på fastställda tidpunkter är en juridisk skyldighet. |
| --- | --- |

14

Uppskattningen av utgifterna för påföljande år måste vara klar redan i september. I Cotonouavtalet infördes nyheter vad gäller hur medlemsstaterna anmodas betala in pengar till fonden. Det innebär att uppskattningen av utgifterna för nästkommande år, som redan sker i september, skall godkännas av rådets AVS-grupp. Det finns mekanismer för en höjning av bidragen men dessa är svåra att tillämpa eftersom de ändrar medlemsstaternas utgiftsprognoser. Medlemsstaternas inbetalning av sina bidrag till EUF på fastställda tidpunkter är en juridisk skyldighet.

I slutet av 2003 anslog kommissionen och utbetalade helt ett bidrag till ”Globala hälsofonden” (170 miljoner euro) som inte fanns med bland prognoserna. Detta medförde en tillfällig brist på likvida medel i EUF som undanröjdes i slutet av januari 2004 i och med medlemsstaternas inbetalningar av den första tranchen av sina bidrag.

Andra kommentarer om innehållet i rapporten

| 15 | I sin presentation av mål och prioriterade områden för budgetåret 2003 förklarade kommissionen vad den har gjort (arbete med kvalitetsstöd och utarbetande av riktlinjer för genomförandet) för att förbättra kvaliteten på projekten och programmen. Kommissionen lämnade bland annat en detaljerad redogörelse för sina åtgärder för att öka budgetstödet (807,6 miljoner euro i åtaganden ingicks under 2003 för detta ändamål), som emellertid skulle lämnas under vissa villkor (vissa länder fick inte denna typ av stöd och för andra sköts det upp på grund av problem som kommissionen har påtalat). Kommissionen redogjorde i detalj för de verktyg som man har utvecklat under 2002/2003 för att kunna utvärdera och följa upp förvaltningen av de offentliga finanserna i de länder som tar emot denna typ av stöd (en fullständig granskning som skall leda till en första diagnos, årliga granskningar för att bedöma utvecklingen, årliga rapporter från delegationerna i form av resultattavlor och fastställande av resultatindikatorer som gör det möjligt att följa upp resultaten av förvaltningen inom områdena hälsa, utbildning och offentliga finanser). |
| --- | --- |

15

I sin presentation av mål och prioriterade områden för budgetåret 2003 förklarade kommissionen vad den har gjort (arbete med kvalitetsstöd och utarbetande av riktlinjer för genomförandet) för att förbättra kvaliteten på projekten och programmen. Kommissionen lämnade bland annat en detaljerad redogörelse för sina åtgärder för att öka budgetstödet (807,6 miljoner euro i åtaganden ingicks under 2003 för detta ändamål), som emellertid skulle lämnas under vissa villkor (vissa länder fick inte denna typ av stöd och för andra sköts det upp på grund av problem som kommissionen har påtalat). Kommissionen redogjorde i detalj för de verktyg som man har utvecklat under 2002/2003 för att kunna utvärdera och följa upp förvaltningen av de offentliga finanserna i de länder som tar emot denna typ av stöd (en fullständig granskning som skall leda till en första diagnos, årliga granskningar för att bedöma utvecklingen, årliga rapporter från delegationerna i form av resultattavlor och fastställande av resultatindikatorer som gör det möjligt att följa upp resultaten av förvaltningen inom områdena hälsa, utbildning och offentliga finanser).

| 15 | Kommissionen bekräftar att beviljandet av ett budgetstöd är knutet till bestämda villkor och särskilt är avhängigt av mottagarstatens åtagande att förbättra förvaltningen av sina offentliga finanser. När det gäller uppföljningen av de offentliga finanserna har kommissionens enheter som prioriterat mål att i möjligaste mån sätta in de verktyg som utvecklats 2002/2003 (t.ex. uppföljningsrapporter och resultattavlor). |
| --- | --- |

15

Kommissionen bekräftar att beviljandet av ett budgetstöd är knutet till bestämda villkor och särskilt är avhängigt av mottagarstatens åtagande att förbättra förvaltningen av sina offentliga finanser. När det gäller uppföljningen av de offentliga finanserna har kommissionens enheter som prioriterat mål att i möjligaste mån sätta in de verktyg som utvecklats 2002/2003 (t.ex. uppföljningsrapporter och resultattavlor).

Kommissionen deltar aktivt med Världsbanken och flera medlemsstater i initiativen för att i samförstånd med partnerländerna ta fram indikatorer som mäter de framsteg som görs i förvaltningen av de offentliga finanserna.

| 16 | Revisionsrätten konstaterar att stora ansträngningar har gjorts för att minska mängden ej motiverade utestående åtaganden, framför allt genom att man har undersökt dem vid seminarier som anordnats på regional basis. Kommissionen har redogjort för huvuddragen i sin reform när det gäller delegering av förvaltningsresurser till delegationerna i AVS-länderna. I detta avseende utgör år 2003 en vändpunkt där båda förvaltningsmetoderna har förekommit men där det väntade resultatet av delegeringen inte direkt märks i budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

16

Revisionsrätten konstaterar att stora ansträngningar har gjorts för att minska mängden ej motiverade utestående åtaganden, framför allt genom att man har undersökt dem vid seminarier som anordnats på regional basis. Kommissionen har redogjort för huvuddragen i sin reform när det gäller delegering av förvaltningsresurser till delegationerna i AVS-länderna. I detta avseende utgör år 2003 en vändpunkt där båda förvaltningsmetoderna har förekommit men där det väntade resultatet av delegeringen inte direkt märks i budgetgenomförandet.

| 16 | De första resultaten av decentraliseringen, t.ex. snabbheten i genomförandet, syns redan i de delegationer som decentraliserats. På grund av detta dubbla förvaltningssätt (decentraliserat och icke-decentraliserat) år 2003 är det i detta skede i realiteten svårt att entydigt se decentraliseringens effekter på det totala genomförandet av EUF. |
| --- | --- |

16

De första resultaten av decentraliseringen, t.ex. snabbheten i genomförandet, syns redan i de delegationer som decentraliserats. På grund av detta dubbla förvaltningssätt (decentraliserat och icke-decentraliserat) år 2003 är det i detta skede i realiteten svårt att entydigt se decentraliseringens effekter på det totala genomförandet av EUF.

Rapporter om decentraliseringen har regelbundet sänts till budgetmyndigheten.

| 17 | Samtidigt som EU:s allmänna budget håller på att struktureras per verksamhet så att det skall framgå vilka de administrativa kostnaderna är för vart och ett av EU:s operativa mål, konstaterar revisionsrätten att kommissionen inte har ägnat någon del av sin rapport om den ekonomiska förvaltningen åt denna fråga. Revisionsrätten rekommenderar att rapporten i framtiden utformas så att det framgår vilka administrativa kostnader för EUF som omfattas av Europeiska unionens allmänna budget, om möjligt per varje större verksamhetsområde, eftersom denna information bör finnas tillgänglig i den utsträckning den kan särskiljas från de mycket övergripande uppgifter som finns i den allmänna budgeten under avdelning 21. |
| --- | --- |

17

Samtidigt som EU:s allmänna budget håller på att struktureras per verksamhet så att det skall framgå vilka de administrativa kostnaderna är för vart och ett av EU:s operativa mål, konstaterar revisionsrätten att kommissionen inte har ägnat någon del av sin rapport om den ekonomiska förvaltningen åt denna fråga. Revisionsrätten rekommenderar att rapporten i framtiden utformas så att det framgår vilka administrativa kostnader för EUF som omfattas av Europeiska unionens allmänna budget, om möjligt per varje större verksamhetsområde, eftersom denna information bör finnas tillgänglig i den utsträckning den kan särskiljas från de mycket övergripande uppgifter som finns i den allmänna budgeten under avdelning 21.

| 17 | Kommissionen kommer att studera revisionsrättens förslag. I framtiden kommer integreringen av EUF i budgeten att göra det möjligt att röra sig i denna riktning. |
| --- | --- |

17

Kommissionen kommer att studera revisionsrättens förslag. I framtiden kommer integreringen av EUF i budgeten att göra det möjligt att röra sig i denna riktning.

Slutsatser

| 18 | Revisionsrätten konstaterar följande: |
| --- | --- |

18

Revisionsrätten konstaterar följande:

| 18 | |
| --- | --- |

18

| a) | Den förnyade rapporten om den ekonomiska förvaltningen visar att man har ansträngt sig för att förbättra informationen om förvaltningen under året. Rapportens läslighet och tydlighet kan emellertid förbättras ytterligare. |
| --- | --- |

a)

Den förnyade rapporten om den ekonomiska förvaltningen visar att man har ansträngt sig för att förbättra informationen om förvaltningen under året. Rapportens läslighet och tydlighet kan emellertid förbättras ytterligare.

| a) | Kommissionen kommer att ta hänsyn till revisionsrättens iakttagelser i sina nästkommande rapporter om den ekonomiska förvaltningen. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen kommer att ta hänsyn till revisionsrättens iakttagelser i sina nästkommande rapporter om den ekonomiska förvaltningen.

| b) | Storleken på EUF-åtagandena under 2003 bör sättas i sitt sammanhang. Detta innebär att man måste ta hänsyn till den långa period som ägnats åt planering i avvaktan på att nionde EUF skulle träda i kraft, till det budgetstöd som beviljats och till de disponibla anslagen. |
| --- | --- |

b)

Storleken på EUF-åtagandena under 2003 bör sättas i sitt sammanhang. Detta innebär att man måste ta hänsyn till den långa period som ägnats åt planering i avvaktan på att nionde EUF skulle träda i kraft, till det budgetstöd som beviljats och till de disponibla anslagen.

| b) | Kommissionen understryker hur viktigt det är för AVS-länderna att åtagandena höjs med cirka 75 %. Kommissionens förvaltning motsvarar de prioriteringar som anges i Cotonouavtalet och som tagits fram i samarbete med medlemsstaterna och de länder och befolkningar som mottar stödet. Kommissionen har vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att påskynda genomförandet av nionde EUF. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen understryker hur viktigt det är för AVS-länderna att åtagandena höjs med cirka 75 %. Kommissionens förvaltning motsvarar de prioriteringar som anges i Cotonouavtalet och som tagits fram i samarbete med medlemsstaterna och de länder och befolkningar som mottar stödet. Kommissionen har vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att påskynda genomförandet av nionde EUF.

| c) | Verkställandet av betalningar påverkades negativt av en brist på ekonomiska resurser (270 miljoner euro). |
| --- | --- |

c)

Verkställandet av betalningar påverkades negativt av en brist på ekonomiska resurser (270 miljoner euro).

| c) | En fördröjning på en månad registererades i slutet av året för vissa betalningar till följd av ett tillfälligt likviditetsproblem. |
| --- | --- |

c)

En fördröjning på en månad registererades i slutet av året för vissa betalningar till följd av ett tillfälligt likviditetsproblem.

| d) | Kommissionen borde finslipa sin rapport genom att redovisa och kommentera EUF:s administrativa kostnader i den. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen borde finslipa sin rapport genom att redovisa och kommentera EUF:s administrativa kostnader i den.

| d) | Kommissionen kommer att studera revisionsrättens förslag i syfte att ta fram dessa upplysningar i avdelning 21 i den allmänna budgeten. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen kommer att studera revisionsrättens förslag i syfte att ta fram dessa upplysningar i avdelning 21 i den allmänna budgeten.

| 19 | Revisionsrätten påminner om att den lägger stor vikt vid kvaliteten på förvaltningen av offentliga finanser. Alla initiativ som främjar budgetstöd förutsätter att alla avsteg från förfarandena för delad förvaltning inom EUF till förmån för AVS-ländernas nationella förfaranden åtföljs av en nära övervakning av att alla villkor uppfylls. Eftersom detta är ett område där EU är berett att ta en hög men ändå genomtänkt risk, är detaljerad information om uppföljningen av insatserna särskilt användbar. |
| --- | --- |

19

Revisionsrätten påminner om att den lägger stor vikt vid kvaliteten på förvaltningen av offentliga finanser. Alla initiativ som främjar budgetstöd förutsätter att alla avsteg från förfarandena för delad förvaltning inom EUF till förmån för AVS-ländernas nationella förfaranden åtföljs av en nära övervakning av att alla villkor uppfylls. Eftersom detta är ett område där EU är berett att ta en hög men ändå genomtänkt risk, är detaljerad information om uppföljningen av insatserna särskilt användbar.

| 19 | Kommissionen delar revisionsrättens åsikt att förvaltningen av de offentliga finanserna är synnerligen viktig, i synnerhet vid budgetstöd. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att till revisionsrätten och EU:s budgetmyndighet lämna detaljerade upplysningar om uppföljningen av sina åtgärder. |
| --- | --- |

19

Kommissionen delar revisionsrättens åsikt att förvaltningen av de offentliga finanserna är synnerligen viktig, i synnerhet vid budgetstöd. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att till revisionsrätten och EU:s budgetmyndighet lämna detaljerade upplysningar om uppföljningen av sina åtgärder.

KAPITEL II – REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING AVSEENDE EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2003

| I | Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) har granskat sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF:s räkenskaper och de underliggande transaktionerna för det budgetår som slutade den 31 december 2003. Räkenskaperna innehåller årsredovisningarna, redovisningarna om det finansiella genomförandet och de årsredovisningar och den information som tillhandahållits av Europeiska investeringsbanken (EIB) (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Enligt de finansiella bestämmelserna är revisionsrätten skyldig att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller den del av EUF:s medel för vilken kommissionen garanterar det finansiella genomförandet (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Revisionsrätten har genomfört granskningen i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd revisionssed och har anpassats till EUF-sammanhang. På detta sätt har revisionsrätten uppnått en rimlig grund för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

I

Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) har granskat sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF:s räkenskaper och de underliggande transaktionerna för det budgetår som slutade den 31 december 2003. Räkenskaperna innehåller årsredovisningarna, redovisningarna om det finansiella genomförandet och de årsredovisningar och den information som tillhandahållits av Europeiska investeringsbanken (EIB) (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Enligt de finansiella bestämmelserna är revisionsrätten skyldig att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller den del av EUF:s medel för vilken kommissionen garanterar det finansiella genomförandet (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Revisionsrätten har genomfört granskningen i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd revisionssed och har anpassats till EUF-sammanhang. På detta sätt har revisionsrätten uppnått en rimlig grund för uttalandena nedan.

II   Räkenskapernas tillförlitlighet

Bortsett från effekterna av de problem som redovisas i punkterna a till d nedan, anser revisionsrätten att redovisningarna om det finansiella genomförandet per den 31 december 2003 och årsredovisningarna för budgetåret 2003 ger en tillförlitlig bild av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF:s inkomster och utgifter för budgetåret samt av fondernas finansiella ställning vid årets slut.

| a) | Revisionsrätten kan inte försäkra sig om att uppgifterna om de fordringar som EUF skall återvinna och som inte förekommer på tillgångssidan i balansräkningen per den 31 december 2003 (27,5 miljoner euro i utfärdade betalningskrav) är fullständiga eftersom det saknas effektiva förfaranden för intern kontroll (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) (se punkt 21). |
| --- | --- |

a)

Revisionsrätten kan inte försäkra sig om att uppgifterna om de fordringar som EUF skall återvinna och som inte förekommer på tillgångssidan i balansräkningen per den 31 december 2003 (27,5 miljoner euro i utfärdade betalningskrav) är fullständiga eftersom det saknas effektiva förfaranden för intern kontroll (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) (se punkt 21).

| b) | Revisionsrätten kan inte fastställa vilken del av förskotten (400 miljoner euro) som skall inkluderas i fordringar som skall fastställas eftersom kommissionen inte har identifierat alla belopp som skall återvinnas (se punkt 21.b). |
| --- | --- |

b)

Revisionsrätten kan inte fastställa vilken del av förskotten (400 miljoner euro) som skall inkluderas i fordringar som skall fastställas eftersom kommissionen inte har identifierat alla belopp som skall återvinnas (se punkt 21.b).

| c) | Kommissionen har endast i mycket liten grad kunnat fastställa hur Stabex-medlen har utnyttjats av AVS-länderna (informationen om detta var fortfarande ofullständig vid utgången av 2003) (se punkt 23). |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har endast i mycket liten grad kunnat fastställa hur Stabex-medlen har utnyttjats av AVS-länderna (informationen om detta var fortfarande ofullständig vid utgången av 2003) (se punkt 23).

| d) | Medel som förts över till EIB under 2003 (209 miljoner euro) och som inte utnyttjats har inte bokförts på tillgångssidan av balansräkningen (se punkt 22). |
| --- | --- |

d)

Medel som förts över till EIB under 2003 (209 miljoner euro) och som inte utnyttjats har inte bokförts på tillgångssidan av balansräkningen (se punkt 22).

III   De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Analys av systemen för övervakning och kontroll

Precis som för budgetåret 2002, då revisionsrätten påtalade att det fanns brister i granskningarna av EUF-projekt och att nyckelkontrollerna av efterlevnad av kontrakt och om de arbeten, leveranser och tjänster som hade fakturerats verkligen hade tillhandahållits var bristfälliga, kan inte revisionsrätten för 2003 helt förlita sig på kommissionens system för övervakning och kontroll, av följande skäl:

| a) | Under 2003 fortsatte kommissionen att införa de normer för intern kontroll som antogs 2001 på sina centrala avdelningar (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Effekten av dem är dock begränsad eftersom tillämpningen av dem på delegationerna är avhängig av decentraliseringsprocessen som inte kommer att vara avslutad förrän i slutet av 2004 och eftersom det inte finns någon samordning mellan de genomförda åtgärderna (se punkterna 25–31). |
| --- | --- |

a)

Under 2003 fortsatte kommissionen att införa de normer för intern kontroll som antogs 2001 på sina centrala avdelningar (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Effekten av dem är dock begränsad eftersom tillämpningen av dem på delegationerna är avhängig av decentraliseringsprocessen som inte kommer att vara avslutad förrän i slutet av 2004 och eftersom det inte finns någon samordning mellan de genomförda åtgärderna (se punkterna 25–31).

| b) | Handlingsplanerna som introducerades i samband med den årliga verksamhetsrapporten 2002 eller beslutades 2003 har haft effekt på utformningen av de externa granskningarna, uppföljningen av granskningsresultaten, analysen av de risker som är förenade med det externa stödet och på hanteringen av betalningskrav. Om de följs och genomförs i sin helhet bör de i framtiden ge kommissionen en effektiv struktur, särskilt på delegationsnivå (se punkterna 32–36). |
| --- | --- |

b)

Handlingsplanerna som introducerades i samband med den årliga verksamhetsrapporten 2002 eller beslutades 2003 har haft effekt på utformningen av de externa granskningarna, uppföljningen av granskningsresultaten, analysen av de risker som är förenade med det externa stödet och på hanteringen av betalningskrav. Om de följs och genomförs i sin helhet bör de i framtiden ge kommissionen en effektiv struktur, särskilt på delegationsnivå (se punkterna 32–36).

| c) | Systemen för övervakning och kontroll som omfattar tilldelning av kontrakt och betalningar på delegationerna och i AVS-länderna är i regel väl utformade, men tillämpningen av dem kan förbättras ytterligare (se punkterna 37–43). |
| --- | --- |

c)

Systemen för övervakning och kontroll som omfattar tilldelning av kontrakt och betalningar på delegationerna och i AVS-länderna är i regel väl utformade, men tillämpningen av dem kan förbättras ytterligare (se punkterna 37–43).

Granskning av transaktioner

Granskningen av transaktioner grundade sig på den dokumentation som fanns tillgänglig vid kommissionen i Bryssel och i förekommande fall på delegationerna i AVS-länderna samt på de kontroller på plats som genomförts i sex AVS-länder för att kontrollera att arbeten, leveranser och tjänster verkligen hade tillhandahållits. Revisionsrätten framhåller att när det gäller utgifter för budgetstöd har kontrollen av lagligheten och korrektheten stannat vid utbetalningen av detta stöd till stödmottagarnas budgetar (se punkterna 7, 19, och 46). Vid granskningen har det inte upptäckts några större problem.

Slutsatser om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Dessa slutsatser grundar sig på analysen av systemen för övervakning och kontroll och på kontrollen av ett visst antal transaktioner samt på analysen av den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från Byrån för samarbete – EuropeAids generaldirektör. På denna grund anser revisionsrätten att de problem som upptäckts inte är av någon väsentlig betydelse och att de bokförda inkomsterna, beloppen som tilldelats de olika EUF, åtagandena och betalningarna under budgetåret som helhet är lagliga och korrekta.

Den 6 och 7 oktober 2004

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Information till stöd för revisionsförklaringen |
| Räkenskapernas tillförlitlighet |
| 20 | De preliminära räkenskaperna presenterades sent, den 22 juni 2004 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Vid detta datum var de ofullständiga (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). De skall läggas fram i sin slutgiltiga version senast den 15 oktober 2004 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Till räkenskaperna bifogas en rapport om den ekonomiska förvaltningen (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) och de skall för första gången offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. De iakttagelser som redovisas under punkt II i revisionsförklaringen grundar sig på nedanstående resultat. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Information till stöd för revisionsförklaringen

Räkenskapernas tillförlitlighet

20

De preliminära räkenskaperna presenterades sent, den 22 juni 2004 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Vid detta datum var de ofullständiga (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). De skall läggas fram i sin slutgiltiga version senast den 15 oktober 2004 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Till räkenskaperna bifogas en rapport om den ekonomiska förvaltningen (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) och de skall för första gången offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. De iakttagelser som redovisas under punkt II i revisionsförklaringen grundar sig på nedanstående resultat.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 21 | Det totala beloppet för betalningskraven på 27,5 miljoner euro, som tas upp i tabellen över fordringar och som ännu inte hade inkasserats vid utgången av 2003, motsvarar inte samtliga fordringar: |
| --- | --- |

21

Det totala beloppet för betalningskraven på 27,5 miljoner euro, som tas upp i tabellen över fordringar och som ännu inte hade inkasserats vid utgången av 2003, motsvarar inte samtliga fordringar:

| 21 | |
| --- | --- |

21

| a) | Fordringar till följd av projekt (förskott som skall återvinnas, icke stödberättigande utgifter, m.m.) har inte alla bokförts av kommissionens centrala avdelningar eller av delegationerna. Delegationerna nöjer sig ofta med att som inkomster (negativa betalningar) bokföra summor som utomstående gäldenärer faktiskt har kunnat betala. Eftersom delegationerna saknar förfaranden för att övervaka fordringarna utanför bokföringen kan kommissionen inte beräkna beloppet för de faktiska fordringar som skall fastställas i förhållande till projekten vid utgången av 2003 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). |
| --- | --- |

a)

Fordringar till följd av projekt (förskott som skall återvinnas, icke stödberättigande utgifter, m.m.) har inte alla bokförts av kommissionens centrala avdelningar eller av delegationerna. Delegationerna nöjer sig ofta med att som inkomster (negativa betalningar) bokföra summor som utomstående gäldenärer faktiskt har kunnat betala. Eftersom delegationerna saknar förfaranden för att övervaka fordringarna utanför bokföringen kan kommissionen inte beräkna beloppet för de faktiska fordringar som skall fastställas i förhållande till projekten vid utgången av 2003 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43).

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| a) | En uppföljning sker av förskott som skall återvinnas och denna punkt behandlas även i ett kapitel i förvaltningsrapporten. En särskild analys och uppföljning av förskotten utfördes år 2003, vilket gjorde det möjlig att återvinna 56,2 miljoner euro. |
| --- | --- |

a)

En uppföljning sker av förskott som skall återvinnas och denna punkt behandlas även i ett kapitel i förvaltningsrapporten. En särskild analys och uppföljning av förskotten utfördes år 2003, vilket gjorde det möjlig att återvinna 56,2 miljoner euro.

Från och med den 1 januari 2005 gör införandet av den periodiserade redovisningen det möjligt att presentera prognoser för de potentiella betalningskraven.

| b) | Av de 400 miljoner euro i förskott som har varit utestående i mer än 18 månader och som kommissionen bokfört har kommissionen inte kunnat identifiera samtliga omotiverade belopp som skall återvinnas eller godkännas. Revisionsrätten kan därför inte fastställa vilken del av förskotten som skall återvinnas och inkluderas i fordringarna. |
| --- | --- |

b)

Av de 400 miljoner euro i förskott som har varit utestående i mer än 18 månader och som kommissionen bokfört har kommissionen inte kunnat identifiera samtliga omotiverade belopp som skall återvinnas eller godkännas. Revisionsrätten kan därför inte fastställa vilken del av förskotten som skall återvinnas och inkluderas i fordringarna.

| b) | Kommissionen vill framhålla de ansträngningar som gjorts för år 2003. Ett stort arbete har verkligen lagts ned på att bedöma återvinningen av förskott och en mycket detaljerad uppföljning sker av de åtgärder som måste till för att verkställa återvinningen. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen vill framhålla de ansträngningar som gjorts för år 2003. Ett stort arbete har verkligen lagts ned på att bedöma återvinningen av förskott och en mycket detaljerad uppföljning sker av de åtgärder som måste till för att verkställa återvinningen.

| 22 | Överföringar av medel som gjorts till EIB under 2003 (209 miljoner euro), men även tidigare år till andra internationella institutioner och som ännu inte utnyttjats i sin helhet av dessa har inte tagits upp på tillgångssidan av balansräkningen. |
| --- | --- |

22

Överföringar av medel som gjorts till EIB under 2003 (209 miljoner euro), men även tidigare år till andra internationella institutioner och som ännu inte utnyttjats i sin helhet av dessa har inte tagits upp på tillgångssidan av balansräkningen.

| 22 | Kommissionen anser att dessa överföringar återspeglar betalningar till externa aktörer som agerar på kommissionens vägnar. Som sådana anser kommissionen dem vara genuina betalningar och inte bara interna överföringar av likvida medel mellan konton som kontrolleras av EUF:s bokförare. Kommissionen vill påpeka att närmare uppgifter om utestående belopp gällande dessa transaktioner per den 31 december 2003, återfinns i tabell 4.2.3 i rapporten om det finansiella genomförandet. |
| --- | --- |

22

Kommissionen anser att dessa överföringar återspeglar betalningar till externa aktörer som agerar på kommissionens vägnar. Som sådana anser kommissionen dem vara genuina betalningar och inte bara interna överföringar av likvida medel mellan konton som kontrolleras av EUF:s bokförare. Kommissionen vill påpeka att närmare uppgifter om utestående belopp gällande dessa transaktioner per den 31 december 2003, återfinns i tabell 4.2.3 i rapporten om det finansiella genomförandet.

Från och med 2005, då man inför periodiserad redovisning, kommer sådana transaktioner (förhandsfinansiering som utbetalats till förmedlare) att redovisas som en tillgång i balansräkningen, i enlighet med föreskrifterna i artikel 135.3 i nionde EUF:s budgetförordning.

| 23 | Som en följd av revisionsrättens tidigare iakttagelser gjorde kommissionen under 2003 en inventering av utnyttjandet av Stabex-medel som förts över till mottagarländernas lokala konton och som endast kan betalas ut lokalt med delegationernas godkännande (se punkterna 63–68). Vid utgången av 2003 var den information som kommissionen hade hämtat från de berörda AVS-länderna fortfarande ofullständig. Revisionsrätten gör bedömningen att kommissionen borde inkludera resultaten, även delresultat, från denna inventering i rapporten om den ekonomiska förvaltningen och närmare uppgifter om dem i bilagan till redovisningarna om det finansiella genomförandet. |
| --- | --- |

23

Som en följd av revisionsrättens tidigare iakttagelser gjorde kommissionen under 2003 en inventering av utnyttjandet av Stabex-medel som förts över till mottagarländernas lokala konton och som endast kan betalas ut lokalt med delegationernas godkännande (se punkterna 63–68). Vid utgången av 2003 var den information som kommissionen hade hämtat från de berörda AVS-länderna fortfarande ofullständig. Revisionsrätten gör bedömningen att kommissionen borde inkludera resultaten, även delresultat, från denna inventering i rapporten om den ekonomiska förvaltningen och närmare uppgifter om dem i bilagan till redovisningarna om det finansiella genomförandet.

| 23 | Kommissionen har mottagit upplysningar gällande 80 % av de berörda länderna. De täcker 97 % av det sammanlagda beloppet för sjunde och åttonde EUF:s Stabex-medel. |
| --- | --- |

23

Kommissionen har mottagit upplysningar gällande 80 % av de berörda länderna. De täcker 97 % av det sammanlagda beloppet för sjunde och åttonde EUF:s Stabex-medel.

Kommissionen avser att inkludera den relevanta informationen om Stabex lokala konto i en inventering. De lokala kontona tillhör inte kommissionen, även om kommissionen måste vara medundertecknare om de skall användas. Den detaljerade inventeringen skall därför inkluderas i rapporten om budgetförvaltningen. Till följd av rekommendationerna från revisionsrätten har en not i denna fråga lagts till i balansräkningen för budgetåret 2003.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 24 | De iakttagelser som redovisas under punkt III i revisionsförklaringen bygger på en analys av EUF:s system för övervakning och kontroll, på granskningen av ett urval underliggande transaktioner och på analysen av den årliga verksamhetsrapporten samt förklaringen från EuropeAids generaldirektör. De viktigaste slutsatserna redovisas nedan. |
| --- | --- |

24

De iakttagelser som redovisas under punkt III i revisionsförklaringen bygger på en analys av EUF:s system för övervakning och kontroll, på granskningen av ett urval underliggande transaktioner och på analysen av den årliga verksamhetsrapporten samt förklaringen från EuropeAids generaldirektör. De viktigaste slutsatserna redovisas nedan.

Analys av systemen för övervakning och kontroll

Systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen är på väg att förbättras

Genomförande av normer för intern kontroll

| 25 | EuropeAid, som ansvarar för genomförandet av EUF, fortsatte under 2003 att införa olika normer för intern kontroll som antogs av kommissionen 2001. Delegationernas tillämpning av normerna för intern kontroll sker parallellt med tillämpningen av normerna på de centrala avdelningarna och den pågående decentraliseringsprocessen som inte kommer att vara avslutad förrän i slutet av 2004. När det gäller de centrala avdelningarna kan revisionsrätten dra nedanstående slutsatser, som bland annat grundar sig på resultaten från den analys av normerna för intern kontroll som utförts av kommissionens olika avdelningar. |
| --- | --- |

25

EuropeAid, som ansvarar för genomförandet av EUF, fortsatte under 2003 att införa olika normer för intern kontroll som antogs av kommissionen 2001. Delegationernas tillämpning av normerna för intern kontroll sker parallellt med tillämpningen av normerna på de centrala avdelningarna och den pågående decentraliseringsprocessen som inte kommer att vara avslutad förrän i slutet av 2004. När det gäller de centrala avdelningarna kan revisionsrätten dra nedanstående slutsatser, som bland annat grundar sig på resultaten från den analys av normerna för intern kontroll som utförts av kommissionens olika avdelningar.

normer för intern kontroll

| 26 | Varje generaldirektorat skulle införa lämpliga bestämmelser för övervakningen, främst genom att vid behov göra en efterhandskontroll av ett urval transaktioner. En enhet för efterhandskontroll av den ekonomiska förvaltningen bildades på EuropeAid 2003. Enhetens främsta uppgift är att upptäcka återkommande fel i systemen för ekonomisk förvaltning och intern kontroll och ge förslag på åtgärder som gör att man kan komma till rätta med de brister som konstaterats. Cirka 1 800 risktransaktioner blev således föremål för en fördjupad efterhandskontroll. Kontrollen gällde återbetalningskrav, utestående belopp som skall återvinnas, förskott som inte har godkänts, garantier och borgensförbindelser. Enheten för efterhandskontroll drog några viktiga slutsatser, bland annat iakttagelser om kontrollerna av utestående förskott och återbetalningskrav. Förskott till ett belopp av mer än 400 miljoner euro som ännu efter 18 månader inte hade avslutats registrerades i samband med EUF-projekt. De olika berörda avdelningarna har dessutom uppmanats att behandla de 27,5 miljoner euro som ännu inte har återvunnits. |
| --- | --- |

26

Varje generaldirektorat skulle införa lämpliga bestämmelser för övervakningen, främst genom att vid behov göra en efterhandskontroll av ett urval transaktioner. En enhet för efterhandskontroll av den ekonomiska förvaltningen bildades på EuropeAid 2003. Enhetens främsta uppgift är att upptäcka återkommande fel i systemen för ekonomisk förvaltning och intern kontroll och ge förslag på åtgärder som gör att man kan komma till rätta med de brister som konstaterats. Cirka 1 800 risktransaktioner blev således föremål för en fördjupad efterhandskontroll. Kontrollen gällde återbetalningskrav, utestående belopp som skall återvinnas, förskott som inte har godkänts, garantier och borgensförbindelser. Enheten för efterhandskontroll drog några viktiga slutsatser, bland annat iakttagelser om kontrollerna av utestående förskott och återbetalningskrav. Förskott till ett belopp av mer än 400 miljoner euro som ännu efter 18 månader inte hade avslutats registrerades i samband med EUF-projekt. De olika berörda avdelningarna har dessutom uppmanats att behandla de 27,5 miljoner euro som ännu inte har återvunnits.

lämpliga bestämmelser för övervakningen

| 26 | Förskottsbetalningar är ett normalt och regelrätt sätt att säkra ett effektivt genomförande av många biståndsprojekt och dessa förskottsbetalningar hålls under uppsikt. |
| --- | --- |

26

Förskottsbetalningar är ett normalt och regelrätt sätt att säkra ett effektivt genomförande av många biståndsprojekt och dessa förskottsbetalningar hålls under uppsikt.

| 27 | Systemet för övervakning kompletteras av en enhet för förhandskontroll som inrättats som en tillfällig försiktighetsåtgärd. Att det finns en sådan enhet är inte ett krav enligt normerna för intern kontroll. Enheten inledde sitt arbete i juni 2003 vid EUF:s utanordnande direktorat och granskade 540 transaktioner av totalt 5 261 (både åtaganden och betalningar). De fel som upptäcktes vid förhandskontrollen är inte betydande. |
| --- | --- |

27

Systemet för övervakning kompletteras av en enhet för förhandskontroll som inrättats som en tillfällig försiktighetsåtgärd. Att det finns en sådan enhet är inte ett krav enligt normerna för intern kontroll. Enheten inledde sitt arbete i juni 2003 vid EUF:s utanordnande direktorat och granskade 540 transaktioner av totalt 5 261 (både åtaganden och betalningar). De fel som upptäcktes vid förhandskontrollen är inte betydande.

| 28 | Utöver dessa två enheter finns det andra verksamheter som också gäller övervakningen av transaktioner, till exempel upprättandet av kontrollistor för åtaganden och betalningar, möten mellan olika enheter och granskningsbesök på delegationerna. Överlag är övervakningen mer omfattande än tidigare, men den är fortfarande inte enhetlig. Samordning krävs om övervakningen skall bli mer effektiv så att det går att avgöra vad det är för typ av kontroll som garanterar en viss aspekt av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

28

Utöver dessa två enheter finns det andra verksamheter som också gäller övervakningen av transaktioner, till exempel upprättandet av kontrollistor för åtaganden och betalningar, möten mellan olika enheter och granskningsbesök på delegationerna. Överlag är övervakningen mer omfattande än tidigare, men den är fortfarande inte enhetlig. Samordning krävs om övervakningen skall bli mer effektiv så att det går att avgöra vad det är för typ av kontroll som garanterar en viss aspekt av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 28 | EuropeAid fortsätter att arbeta på att ytterligare stärka och rationalisera redan införda åtgärder. Inom denna ram har en harmonisering (handbok, centraliserade efterhandskontroller, checklista etc.) skett under loppet av år 2004. |
| --- | --- |

28

EuropeAid fortsätter att arbeta på att ytterligare stärka och rationalisera redan införda åtgärder. Inom denna ram har en harmonisering (handbok, centraliserade efterhandskontroller, checklista etc.) skett under loppet av år 2004.

| 29 | I enlighet med normerna för intern kontroll har EuropeAid även utvecklat sin internrevisionsfunktion. Under 2003 utvärderades således arbetsbelastningen på delegationerna (ett granskningsbesök i Mali) och vid huvudkontoret i samband med decentraliseringen och även framstegen i genomförandet av normerna för intern kontroll när det gäller det utanordnande direktoratet. Dessutom har viktigt arbete utförts som har gjort det möjligt att identifiera de främsta riskerna och svagheterna i EuropeAids system för övervakning och kontroll. I årsrapporten för budgetåret 2002 påtalade revisionsrätten vissa av dessa risker och svagheter, särskilt de som har att göra med kontrollerna av att de tjänster, arbeten och leveranser som betalas av EUF verkligen har utförts och tillhandahållits. |
| --- | --- |

29

I enlighet med normerna för intern kontroll har EuropeAid även utvecklat sin internrevisionsfunktion. Under 2003 utvärderades således arbetsbelastningen på delegationerna (ett granskningsbesök i Mali) och vid huvudkontoret i samband med decentraliseringen och även framstegen i genomförandet av normerna för intern kontroll när det gäller det utanordnande direktoratet. Dessutom har viktigt arbete utförts som har gjort det möjligt att identifiera de främsta riskerna och svagheterna i EuropeAids system för övervakning och kontroll. I årsrapporten för budgetåret 2002 påtalade revisionsrätten vissa av dessa risker och svagheter, särskilt de som har att göra med kontrollerna av att de tjänster, arbeten och leveranser som betalas av EUF verkligen har utförts och tillhandahållits.

internrevisionsfunktion

| 29 | Kommissionen är medveten om att förvaltningen av EUF:s anslag medför vissa risker. Införandet av utbyggda system för kontroller, övervakning och även regelbundna granskningar gör det möjligt att minimera dessa risker. |
| --- | --- |

29

Kommissionen är medveten om att förvaltningen av EUF:s anslag medför vissa risker. Införandet av utbyggda system för kontroller, övervakning och även regelbundna granskningar gör det möjligt att minimera dessa risker.

I generaldirektörens årliga förklaring bedömdes ingen av de konstaterade svagheterna vara påtaglig.

Liksom i sitt svar vid punkt 30 i revisionsrättens årsrapport för 2002 gör kommissionen den bedömningen att samtliga de av EUF införda kontrollsystemen gör det möjligt att säkerställa de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Systemet möjliggör ingripanden för att avhjälpa eventuella svagheter hos de lokala myndigheterna.

| 30 | När det gäller särskild information om förvaltningen upprättades ”rapporter om förvaltningen av externt stöd” (EAMR), som utformades i slutet av 2002 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), under 2003. Rapporterna är ett viktigt verktyg för den återkommande informationen, och med hjälp av dem vidarebefordrar de decentraliserade delegationerna den viktigaste informationen om genomförande, betalningar och externa granskningar av de viktigaste projekten till huvudkontoret. En standardmodell har skickats ut och används av delegationerna. I mars 2004 hade dock kommissionen fortfarande inte tillgång till samtliga EAMR-rapporter trots att de skulle ha lämnats in den 31 januari 2004. Förutom syftet att ge regelbunden information till de centrala avdelningarna om förvaltningen utgör EAMR-rapporterna en viktig grund när den berörde direktören utarbetar årsrapporten och därmed också för generaldirektörens årsrapport och förklaring. |
| --- | --- |

30

När det gäller särskild information om förvaltningen upprättades ”rapporter om förvaltningen av externt stöd” (EAMR), som utformades i slutet av 2002 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), under 2003. Rapporterna är ett viktigt verktyg för den återkommande informationen, och med hjälp av dem vidarebefordrar de decentraliserade delegationerna den viktigaste informationen om genomförande, betalningar och externa granskningar av de viktigaste projekten till huvudkontoret. En standardmodell har skickats ut och används av delegationerna. I mars 2004 hade dock kommissionen fortfarande inte tillgång till samtliga EAMR-rapporter trots att de skulle ha lämnats in den 31 januari 2004. Förutom syftet att ge regelbunden information till de centrala avdelningarna om förvaltningen utgör EAMR-rapporterna en viktig grund när den berörde direktören utarbetar årsrapporten och därmed också för generaldirektörens årsrapport och förklaring.

särskild information om förvaltningen

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 30 | Förvaltningsrapporterna om externt bistånd är ett av informationsverktygen i fråga om förvaltningen av bistånd till tredje land, som de decentraliserade delegationerna sänder till behöriga direktörer (vidaredelegerade utanordnare) vid EuropeAid samt till GD Yttre förbindelser och GD Utveckling. I det sammanhanget utgör de en av de informationskällor som använts av direktörerna i verksamhetsrapporterna till generaldirektören. I sig används inte dessa förvaltningsrapporter för att förbereda generaldirektörens årsrapport och förklaring. För övrigt anges det mycket tydligt i instruktionerna till delegationerna att dessa förvaltningsrapporten inte befriar delegationschefen från hans ansvar att i god tid informera berörd direktör om särskilda problem/frågor som omfattas av direktörens kompetens i dennes egenskap av utanordnare av anslag som förvaltas av delegationen. |
| --- | --- |

30

Förvaltningsrapporterna om externt bistånd är ett av informationsverktygen i fråga om förvaltningen av bistånd till tredje land, som de decentraliserade delegationerna sänder till behöriga direktörer (vidaredelegerade utanordnare) vid EuropeAid samt till GD Yttre förbindelser och GD Utveckling. I det sammanhanget utgör de en av de informationskällor som använts av direktörerna i verksamhetsrapporterna till generaldirektören. I sig används inte dessa förvaltningsrapporter för att förbereda generaldirektörens årsrapport och förklaring. För övrigt anges det mycket tydligt i instruktionerna till delegationerna att dessa förvaltningsrapporten inte befriar delegationschefen från hans ansvar att i god tid informera berörd direktör om särskilda problem/frågor som omfattas av direktörens kompetens i dennes egenskap av utanordnare av anslag som förvaltas av delegationen.

decentraliserade

| 31 | När det gäller anmälan av oegentligheter, som är en norm för intern kontroll, lämnades uppgifter till OLAF under 2003 beträffande tre fall av misstänkt bedrägeri som har med EUF att göra (Sierra Leone, Papua Nya Guinea och Dominikanska republiken). Delegationerna, som befinner sig närmare mottagarländerna, är mer utsatta för och bättre informerade om fall av oriktigheter än de centrala avdelningarna. Därför måste kommissionen fortsätta att uppmärksamma personalen på dessa frågor. |
| --- | --- |

31

När det gäller anmälan av oegentligheter, som är en norm för intern kontroll, lämnades uppgifter till OLAF under 2003 beträffande tre fall av misstänkt bedrägeri som har med EUF att göra (Sierra Leone, Papua Nya Guinea och Dominikanska republiken). Delegationerna, som befinner sig närmare mottagarländerna, är mer utsatta för och bättre informerade om fall av oriktigheter än de centrala avdelningarna. Därför måste kommissionen fortsätta att uppmärksamma personalen på dessa frågor.

anmälan av oegentligheter

Genomförande av handlingsplaner

| 31 | I enlighet med normerna för internkontroll informeras delegationerna om det rätta förfarandet vid en upptäckt av oegentligheter eller då det föreligger misstankar om bedrägeri, och däri ingår vilka kontakter som skall tas med OLAF. Alla nya medlemmar i personalen, liksom även de som förbereder en utflyttning till en delegation, deltar i obligatoriska kurser och informeras om bekämpningen av oegentligheterna. Dessa kurser är också öppna för alla andra tjänstemän. |
| --- | --- |

31

I enlighet med normerna för internkontroll informeras delegationerna om det rätta förfarandet vid en upptäckt av oegentligheter eller då det föreligger misstankar om bedrägeri, och däri ingår vilka kontakter som skall tas med OLAF. Alla nya medlemmar i personalen, liksom även de som förbereder en utflyttning till en delegation, deltar i obligatoriska kurser och informeras om bekämpningen av oegentligheterna. Dessa kurser är också öppna för alla andra tjänstemän.

| 32 | Förutom genomförandet av normerna för intern kontroll granskade revisionsrätten de handlingsplaner som skall stärka systemen för övervakning och kontroll. Handlingsplanerna är en följd av den årliga verksamhetsrapporten för 2002 från EuropeAids generaldirektör eller så fattades beslut om dem med hänsyn till de behov som konstaterades 2003. |
| --- | --- |

32

Förutom genomförandet av normerna för intern kontroll granskade revisionsrätten de handlingsplaner som skall stärka systemen för övervakning och kontroll. Handlingsplanerna är en följd av den årliga verksamhetsrapporten för 2002 från EuropeAids generaldirektör eller så fattades beslut om dem med hänsyn till de behov som konstaterades 2003.

handlingsplaner

| 33 | När det gäller externa granskningar ger enheterna vid de centrala avdelningarna delegationerna och de operativa direktoraten stöd vid behov. De har utarbetat standarddirektiv för att harmonisera de granskningar som externa firmor har utfört på det stora flertalet av de finansierade projekten. I huvudkontorets granskningsplan för 2003 planerade man därför för ett trettiotal granskningar som gäller EUF (som lades ut på externa revisionsfirmor), vilket motsvarar fler granskningar jämfört med föregående år. Ett nytt IT-verktyg (CRIS Audit) inrättades i slutet av 2003, men det fungerade bara delvis. Verktyget gör det möjligt för huvudkontoret att övervaka planeringen och genomförandet av externa granskningar, men eftersom det inte är knutet till systemet för finansiell information går det inte att bedöma granskningarnas omfattning. Så småningom kommer CRIS Audit att utvidgas till granskningsverksamheterna vid samtliga delegationer. |
| --- | --- |

33

När det gäller externa granskningar ger enheterna vid de centrala avdelningarna delegationerna och de operativa direktoraten stöd vid behov. De har utarbetat standarddirektiv för att harmonisera de granskningar som externa firmor har utfört på det stora flertalet av de finansierade projekten. I huvudkontorets granskningsplan för 2003 planerade man därför för ett trettiotal granskningar som gäller EUF (som lades ut på externa revisionsfirmor), vilket motsvarar fler granskningar jämfört med föregående år. Ett nytt IT-verktyg (CRIS Audit) inrättades i slutet av 2003, men det fungerade bara delvis. Verktyget gör det möjligt för huvudkontoret att övervaka planeringen och genomförandet av externa granskningar, men eftersom det inte är knutet till systemet för finansiell information går det inte att bedöma granskningarnas omfattning. Så småningom kommer CRIS Audit att utvidgas till granskningsverksamheterna vid samtliga delegationer.

externa granskningar

CRIS Audit

CRIS Audit

| 33 | Utöver huvudkontorets revisionsplan uppgick planerna vid delegationerna avseende år 2003 till 192 granskningar fram till den 1 juli 2004. |
| --- | --- |

33

Utöver huvudkontorets revisionsplan uppgick planerna vid delegationerna avseende år 2003 till 192 granskningar fram till den 1 juli 2004.

För övrigt har Cris Audit-systemet införts för EUF under år 2004. Emellertid finns det redan en rapport om granskningarna och där ingår information om hur dessa förlöpt (referenstermer, ordersedlar, tjänsteresor, preliminära rapporter etc.) och om revisorernas huvudsakliga iakttagelser.

| 34 | Trots dessa många olika åtgärder är det fortfarande svårt att fastställa vilken grad av ytterligare säkerhet de externa granskningarna ger när det gäller lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för EUF. Faktum är att uppföljningen av granskningsresultaten ännu inte är särskilt ändamålsenlig på grund av att resultaten används på en stor mängd olika sätt av de olika aktörerna. Efter framstegen med standardiseringen av riktlinjerna måste man nu inrikta sig på att garantera en bättre uppföljning av granskningsresultaten. |
| --- | --- |

34

Trots dessa många olika åtgärder är det fortfarande svårt att fastställa vilken grad av ytterligare säkerhet de externa granskningarna ger när det gäller lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för EUF. Faktum är att uppföljningen av granskningsresultaten ännu inte är särskilt ändamålsenlig på grund av att resultaten används på en stor mängd olika sätt av de olika aktörerna. Efter framstegen med standardiseringen av riktlinjerna måste man nu inrikta sig på att garantera en bättre uppföljning av granskningsresultaten.

uppföljningen av granskningsresultaten

| 34 | Nivån på planeringen och uppföljningen av granskningarna motsvarar nivån på förvaltningen av det projekt som skall granskas. Detta gör det möjligt att bättre utnyttja resultaten. |
| --- | --- |

34

Nivån på planeringen och uppföljningen av granskningarna motsvarar nivån på förvaltningen av det projekt som skall granskas. Detta gör det möjligt att bättre utnyttja resultaten.

Kommissionen håller med om att samordningen av uppföljningen av granskningsslutsatserna måste förbättras. Det är därför som kommissionen år 2004 införde ett rapporteringssystem för uppföljningen.

| 35 | Enligt åtgärd 2 som förekommer i sammanfattningen av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för 2001 skulle en analys av de risker som är förenade med externt stöd utföras. Ett arbetsdokument med en beskrivning av dessa risker utarbetades av kommissionen 2003 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Enligt den analys och de åtgärder som förordas i arbetsdokumentet beaktas de olika metoder som finns för att genomföra det externa stödet, dvs. en centraliserad, decentraliserad eller samordnad metod. Detta effektiva sätt att arbeta i fråga om analys och riskhantering måste nu tillämpas på varje stödinstrument och typ av projekt så att det kan bidra till att stärka systemen för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

35

Enligt åtgärd 2 som förekommer i sammanfattningen av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för 2001 skulle en analys av de risker som är förenade med externt stöd utföras. Ett arbetsdokument med en beskrivning av dessa risker utarbetades av kommissionen 2003 (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Enligt den analys och de åtgärder som förordas i arbetsdokumentet beaktas de olika metoder som finns för att genomföra det externa stödet, dvs. en centraliserad, decentraliserad eller samordnad metod. Detta effektiva sätt att arbeta i fråga om analys och riskhantering måste nu tillämpas på varje stödinstrument och typ av projekt så att det kan bidra till att stärka systemen för övervakning och kontroll.

en analys av de risker som är förenade med externt stöd

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 35 | Kommissionen kommer att beakta revisionsrättens iakttagelse. |
| --- | --- |

35

Kommissionen kommer att beakta revisionsrättens iakttagelse.

| 36 | Enheten som ansvarar för efterhandskontrollen av den ekonomiska förvaltningen införde en särskild handlingsplan 2003 för att eliminera de utestående belopp som skall återvinnas på 27,5 miljoner euro som ackumulerats när det gäller projekten och som tredje part är skyldiga EUF. Denna åtgärd gjorde det möjligt att fördela ansvaret för de belopp som skall återvinnas mellan utanordnaren och EUF:s räkenskapsförare. Den visar att det råder brist på samordning mellan utanordnaren och EUF:s räkenskapsförare och också att kommissionen har svårt att tillämpa de bestämmelser som gäller fordringar och återbetalningskrav. Dessutom fastställde man inte något konkret förfarande för att godkänna de nya återbetalningskrav som kommer att uppstå för projekten för budgetåret 2003 och kommande år. |
| --- | --- |

36

Enheten som ansvarar för efterhandskontrollen av den ekonomiska förvaltningen införde en särskild handlingsplan 2003 för att eliminera de utestående belopp som skall återvinnas på 27,5 miljoner euro som ackumulerats när det gäller projekten och som tredje part är skyldiga EUF. Denna åtgärd gjorde det möjligt att fördela ansvaret för de belopp som skall återvinnas mellan utanordnaren och EUF:s räkenskapsförare. Den visar att det råder brist på samordning mellan utanordnaren och EUF:s räkenskapsförare och också att kommissionen har svårt att tillämpa de bestämmelser som gäller fordringar och återbetalningskrav. Dessutom fastställde man inte något konkret förfarande för att godkänna de nya återbetalningskrav som kommer att uppstå för projekten för budgetåret 2003 och kommande år.

en särskild handlingsplan

de utestående belopp

| 36 | Efter antagandet av den särskilda åtgärdsplanen inrättade EUF:s utanordnares och bokförares enheter år 2003 en mekanism för uppföljning av betalningskrav som, trots de svårigheter som är specifika för återvinningsförfarandet inom EUF (bl.a. tillämpliga juridiska regler samt hur datasystemet OLAS fungerar) möjliggjort stora framsteg. Tack vare en förbättrad samordning och bättre samarbete mellan de två enheterna har framsteg även kunnat göras när det gäller att skapa nya praktiska arrangemang i OLAS som underlättar uppföljningen och avslutningen av betalningskraven. |
| --- | --- |

36

Efter antagandet av den särskilda åtgärdsplanen inrättade EUF:s utanordnares och bokförares enheter år 2003 en mekanism för uppföljning av betalningskrav som, trots de svårigheter som är specifika för återvinningsförfarandet inom EUF (bl.a. tillämpliga juridiska regler samt hur datasystemet OLAS fungerar) möjliggjort stora framsteg. Tack vare en förbättrad samordning och bättre samarbete mellan de två enheterna har framsteg även kunnat göras när det gäller att skapa nya praktiska arrangemang i OLAS som underlättar uppföljningen och avslutningen av betalningskraven.

När systemet med efterhandskontroll av transaktionerna införs i EuropeAid 2004 blir det möjligt att ta sig an problemen med betalningskraven i ett bredare och mer integrerat kontrollsammanhang som kompletterar den normala verksamhet som sköts av de vidaredelegerade utanordnarna.

Decentraliseringsprocessen, som gör att förvaltningen hamnar närmare arbetet ute på fältet, torde även göra det möjligt att effektivisera handläggningen av betalningskraven.

AVS-ländernas system för övervakning och kontroll är i allmänhet väl utformade

| 37 | EUF:s system för övervakning och kontroll bygger på ett partnerskap mellan AVS-länderna och Europeiska kommissionen. När det gäller tilldelning av kontrakt och betalningar består de centrala aktörerna i detta partnerskap av den nationella utanordnaren – finansministern eller utrikesministern – och chefen för delegationen som förlitar sig på kontroller som utförs av andra aktörer, bland annat fackministerier i AVS-länderna, programmens förvaltningsenheter, granskningsbesök som finansieras av projekten, tekniska rådgivare och externa experter, till exempel rådgivande ingenjörer och revisorer från den privata sektorn. |
| --- | --- |

37

EUF:s system för övervakning och kontroll bygger på ett partnerskap mellan AVS-länderna och Europeiska kommissionen. När det gäller tilldelning av kontrakt och betalningar består de centrala aktörerna i detta partnerskap av den nationella utanordnaren – finansministern eller utrikesministern – och chefen för delegationen som förlitar sig på kontroller som utförs av andra aktörer, bland annat fackministerier i AVS-länderna, programmens förvaltningsenheter, granskningsbesök som finansieras av projekten, tekniska rådgivare och externa experter, till exempel rådgivande ingenjörer och revisorer från den privata sektorn.

| 38 | Revisionsrätten utförde granskningar på plats i sex AVS-länder (Kenya, Mali, Mauretanien, Senegal, Papua Nya Guinea och Salomonöarna) och granskade EUF:s system för övervakning och kontroll. När det gäller Stabex granskade revisionsrätten också på plats ett urval av slutbetalningar från det lokala konto som tar emot medel till stödmottagarna av Stabex-programmen. |
| --- | --- |

38

Revisionsrätten utförde granskningar på plats i sex AVS-länder (Kenya, Mali, Mauretanien, Senegal, Papua Nya Guinea och Salomonöarna) och granskade EUF:s system för övervakning och kontroll. När det gäller Stabex granskade revisionsrätten också på plats ett urval av slutbetalningar från det lokala konto som tar emot medel till stödmottagarna av Stabex-programmen.

| 39 | Det visade sig att systemen för övervakning och kontroll som gäller tilldelning av kontrakt och betalningar på det stora hela var väl utformade i de AVS-länder som besöktes, och man upptäckte endast några få exempel på bristande efterlevnad av gällande regler. |
| --- | --- |

39

Det visade sig att systemen för övervakning och kontroll som gäller tilldelning av kontrakt och betalningar på det stora hela var väl utformade i de AVS-länder som besöktes, och man upptäckte endast några få exempel på bristande efterlevnad av gällande regler.

| 40 | När det gäller systemen för övervakning och kontroll för utbetalningar och hur de fungerar i praktiken visade det sig att de nationella utanordnarna, som enligt Cotonouavtalet ansvarar för att bevilja och godkänna EUF-utgifter, inte alltid såg till att nyckelkontroller av fakturor utfördes på ett tillförlitligt sätt av dem själva eller av andra aktörer. Ibland utfördes därför inte vissa nyckelkontroller, i första hand när det gällde att kontrollera att de bygg- och anläggningsarbeten, varor eller tjänster som hade tillhandahållits uppfyllde kraven och följde de ekonomiska klausulerna i kontrakten (till exempel i fråga om prisrevideringar, lämpliga garantier, användning av korrekta växelkurser och del av kontrakt som skall betalas i euro och inte i lokal valuta). Delegationernas chefer, som skall godkänna besluten om utbetalning anmodas att komma till rätta med de nationella utanordnarnas brister. I några fall har de dock inte försäkrat sig om tillförlitligheten i dessa nyckelkontroller även när det gäller de slutliga stödmottagarnas utnyttjande av Stabex-medel. |
| --- | --- |

40

När det gäller systemen för övervakning och kontroll för utbetalningar och hur de fungerar i praktiken visade det sig att de nationella utanordnarna, som enligt Cotonouavtalet ansvarar för att bevilja och godkänna EUF-utgifter, inte alltid såg till att nyckelkontroller av fakturor utfördes på ett tillförlitligt sätt av dem själva eller av andra aktörer. Ibland utfördes därför inte vissa nyckelkontroller, i första hand när det gällde att kontrollera att de bygg- och anläggningsarbeten, varor eller tjänster som hade tillhandahållits uppfyllde kraven och följde de ekonomiska klausulerna i kontrakten (till exempel i fråga om prisrevideringar, lämpliga garantier, användning av korrekta växelkurser och del av kontrakt som skall betalas i euro och inte i lokal valuta). Delegationernas chefer, som skall godkänna besluten om utbetalning anmodas att komma till rätta med de nationella utanordnarnas brister. I några fall har de dock inte försäkrat sig om tillförlitligheten i dessa nyckelkontroller även när det gäller de slutliga stödmottagarnas utnyttjande av Stabex-medel.

| 40 | I de flesta AVS-länderna finansierar EUF igångsättandet av biståndsprogram hos de nationella utanordnarna för att avsevärt kunna utöka deras kontroll- och övervakningskapacitet. |
| --- | --- |

40

I de flesta AVS-länderna finansierar EUF igångsättandet av biståndsprogram hos de nationella utanordnarna för att avsevärt kunna utöka deras kontroll- och övervakningskapacitet.

I samband med decentraliseringen har delegationerna byggts ut för att de till fullo skall kunna sköta sina ansvarsområden.

| 41 | De decentraliserade delegationerna använder numera checklistor när de godkänner sina betalningar, vilket är ett stort framsteg. Ibland anges vissa kontroller som utförda och utan anomalier i listorna, trots att detta inte stämmer med verkligheten (exempel: avsaknad av giltig bankgaranti från kontraktspartnerns sida). |
| --- | --- |

41

De decentraliserade delegationerna använder numera checklistor när de godkänner sina betalningar, vilket är ett stort framsteg. Ibland anges vissa kontroller som utförda och utan anomalier i listorna, trots att detta inte stämmer med verkligheten (exempel: avsaknad av giltig bankgaranti från kontraktspartnerns sida).

| 41 | Kontrollistor har införts och formaliserats under 2002. Kommissionen arbetar på att förbättra kontrollen av användningen av dessa listor samt av kontrollbesöken och vidare har en utbildningscykel för tjänstemän införts. |
| --- | --- |

41

Kontrollistor har införts och formaliserats under 2002. Kommissionen arbetar på att förbättra kontrollen av användningen av dessa listor samt av kontrollbesöken och vidare har en utbildningscykel för tjänstemän införts.

| 42 | Uppföljningen av slutsatserna och rekommendationerna i de externa granskningarna av projekten är fortfarande varierande och begränsad på grund av de ständigt försenade granskningsrapporterna och på grund av det administrativa syfte som delegationerna ofta ger dem: granskningsrapporterna används alltför ofta enbart som verifierande underlag för att avsluta ett projekt eller fylla på ett förskottskonto, och det leder inte till nödvändiga korrigeringar. |
| --- | --- |

42

Uppföljningen av slutsatserna och rekommendationerna i de externa granskningarna av projekten är fortfarande varierande och begränsad på grund av de ständigt försenade granskningsrapporterna och på grund av det administrativa syfte som delegationerna ofta ger dem: granskningsrapporterna används alltför ofta enbart som verifierande underlag för att avsluta ett projekt eller fylla på ett förskottskonto, och det leder inte till nödvändiga korrigeringar.

| 42 | Kommissionen skulle gärna vilja understryka att: |
| --- | --- |

42

Kommissionen skulle gärna vilja understryka att:

| 1) | Ett stort antal redovisningsrevisioner av programkostnadsförslag har genomförts i slutet av åtgärden eftersom de är nödvändiga för slututbetalningen. |
| --- | --- |

1)

Ett stort antal redovisningsrevisioner av programkostnadsförslag har genomförts i slutet av åtgärden eftersom de är nödvändiga för slututbetalningen.

| 2) | Redovisningsrevisionerna av stödkontrakt beställs av kontraktets förmånstagare i enlighet med exakta regler som anges i kontrakten (se även svaret vid punkt 34) |
| --- | --- |

2)

Redovisningsrevisionerna av stödkontrakt beställs av kontraktets förmånstagare i enlighet med exakta regler som anges i kontrakten (se även svaret vid punkt 34)

| 43 | När det gäller Stabex har kommissionen försatt sig i en situation som gör att den inte kan kontrollera det totala utnyttjandet av medlen eftersom den har tolererat att de nationella utanordnarna inte redogör för det, trots kravet i artikel 212 i den ändrade Lomékonventionen. På samma sätt bekräftades det vid revisionsrättens granskningsbesök att lokala bankkonton som tog emot Stabex-medel hade använts utan godkännande från delegationens chef (Kenya och Mauretanien) eller att delegationens chef hade godkänt förflyttningar av medel trots att han inte förekom på den föråldrade förteckning över behöriga tecknare som användes av banken (Senegal). |
| --- | --- |

43

När det gäller Stabex har kommissionen försatt sig i en situation som gör att den inte kan kontrollera det totala utnyttjandet av medlen eftersom den har tolererat att de nationella utanordnarna inte redogör för det, trots kravet i artikel 212 i den ändrade Lomékonventionen. På samma sätt bekräftades det vid revisionsrättens granskningsbesök att lokala bankkonton som tog emot Stabex-medel hade använts utan godkännande från delegationens chef (Kenya och Mauretanien) eller att delegationens chef hade godkänt förflyttningar av medel trots att han inte förekom på den föråldrade förteckning över behöriga tecknare som användes av banken (Senegal).

| 43 | I artikel 212 föreskrivs att den nationella utanordnaren skall rapportera om mottagarländernas användning av medel. Det flöde av information som når kommissionen har inte varit homogent. På grund av detta konstaterande och på grundval av rekommandationer från revisionsrätten inleddes en total invenetring 2003 för att möjliggöra en fullständig uppskattning av dessa medel. |
| --- | --- |

43

I artikel 212 föreskrivs att den nationella utanordnaren skall rapportera om mottagarländernas användning av medel. Det flöde av information som når kommissionen har inte varit homogent. På grund av detta konstaterande och på grundval av rekommandationer från revisionsrätten inleddes en total invenetring 2003 för att möjliggöra en fullständig uppskattning av dessa medel.

Slutsatser beträffande systemen för övervakning och kontroll

| 44 | Systemen för övervakning och kontroll för EUF omfattar ett brett spektrum av bestämmelser och mål. En upprustning av dessa system för övervakning och kontroll påbörjades under budgetåret 2003. Man måste vänta på att de konsolideras innan det går att mäta på vilket sätt de faktiskt bidrar till de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I detta skede krävs dock mer samordning så att man undviker att det görs dubbelkontroller och så att man inte riskerar att särskilda riskområden inte täcks, särskilt de som konkretiseras i form av anomalier som upptäckts av revisionsrätten. Det gäller i första hand att de kontrollåtgärder och slutsatser som kommissionens olika kontrollenheter har kommit fram till på delegationerna tillämpas fullt ut. Förflyttningar av Stabex-medel måste dessutom bli föremål för en lämplig intern kontroll. |
| --- | --- |

44

Systemen för övervakning och kontroll för EUF omfattar ett brett spektrum av bestämmelser och mål. En upprustning av dessa system för övervakning och kontroll påbörjades under budgetåret 2003. Man måste vänta på att de konsolideras innan det går att mäta på vilket sätt de faktiskt bidrar till de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I detta skede krävs dock mer samordning så att man undviker att det görs dubbelkontroller och så att man inte riskerar att särskilda riskområden inte täcks, särskilt de som konkretiseras i form av anomalier som upptäckts av revisionsrätten. Det gäller i första hand att de kontrollåtgärder och slutsatser som kommissionens olika kontrollenheter har kommit fram till på delegationerna tillämpas fullt ut. Förflyttningar av Stabex-medel måste dessutom bli föremål för en lämplig intern kontroll.

| 44 | Som en följd av inventeringsarbetet tar kommissionen fram nya mer precisa och detaljerade riktlinjer för användningen av Stabex-medlen för att garantera en bättre uppföljning av hur mottagarländerna använder de disponibla återstående medlen. |
| --- | --- |

44

Som en följd av inventeringsarbetet tar kommissionen fram nya mer precisa och detaljerade riktlinjer för användningen av Stabex-medlen för att garantera en bättre uppföljning av hur mottagarländerna använder de disponibla återstående medlen.

Granskning av transaktioner

| 45 | Ett urval av 49 betalningar granskades på grundval av den dokumentation som fanns tillgänglig i kommissionens lokaler i Bryssel och i förekommande fall på delegationerna i AVS-länderna. Dessutom granskades 37 andra betalningar, som bestod av motsvarande övergripande och enskilda åtaganden, i samband med kontrollerna på plats i de sex AVS-länder som valts ut för granskningen av systemen för övervakning och kontroll, särskilt när det gällde att kontrollera om de bygg- och anläggningsarbeten, leveranser och tjänster som ligger till grund för dokumentationen verkligen hade tillhandahållits. |
| --- | --- |

45

Ett urval av 49 betalningar granskades på grundval av den dokumentation som fanns tillgänglig i kommissionens lokaler i Bryssel och i förekommande fall på delegationerna i AVS-länderna. Dessutom granskades 37 andra betalningar, som bestod av motsvarande övergripande och enskilda åtaganden, i samband med kontrollerna på plats i de sex AVS-länder som valts ut för granskningen av systemen för övervakning och kontroll, särskilt när det gällde att kontrollera om de bygg- och anläggningsarbeten, leveranser och tjänster som ligger till grund för dokumentationen verkligen hade tillhandahållits.

49

37

| 46 | När det gäller det direkta budgetstödet (se punkt 19) erbjuder EUF:s rättsliga ram en mängd olika möjligheter till bedömning och undantag. Kontrollerna av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är därför begränsade till en kontroll av att man har gjort en riktig bedömning av tillämpningsvillkoren. De första bedömningar som görs när de finansiella åtagandena antas är inte tillräckligt formaliserade i fråga om de kriterier som räknas upp i artikel 61.2 i Cotonouavtalet. En sådan formalisering, särskilt när det gäller insyn, tillförlitlighet och effektivitet i förvaltningen av offentliga medel, är nödvändig om man senare skall kunna bedöma om förvaltningen har förbättrats, något som krävs för beviljande av fortsatta stöd. De kriterier som används för att frigöra framtida medel består till stor del av makroekonomiska indikatorer, men de ger inte fullständig information om förvaltningen av offentliga medel. |
| --- | --- |

46

När det gäller det direkta budgetstödet (se punkt 19) erbjuder EUF:s rättsliga ram en mängd olika möjligheter till bedömning och undantag. Kontrollerna av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är därför begränsade till en kontroll av att man har gjort en riktig bedömning av tillämpningsvillkoren. De första bedömningar som görs när de finansiella åtagandena antas är inte tillräckligt formaliserade i fråga om de kriterier som räknas upp i artikel 61.2 i Cotonouavtalet. En sådan formalisering, särskilt när det gäller insyn, tillförlitlighet och effektivitet i förvaltningen av offentliga medel, är nödvändig om man senare skall kunna bedöma om förvaltningen har förbättrats, något som krävs för beviljande av fortsatta stöd. De kriterier som används för att frigöra framtida medel består till stor del av makroekonomiska indikatorer, men de ger inte fullständig information om förvaltningen av offentliga medel.

| 46 | I samband med antagandet av finansiella åtaganden inkluderar kommissionen i finansieringsförslagen till medlemsstaterna systematiskt en bedömning av den makroekonomiska situationen och de offentliga finanserna där det på grundval av de senaste uppgifterna görs en analys av teman och problem som avses i kriterierna enligt artikel 61.2. Den skall i princip lämna den information som anges i punkt 3.4 i metodhandboken för budgetstöd, som utkom i mars 2002. |
| --- | --- |

46

I samband med antagandet av finansiella åtaganden inkluderar kommissionen i finansieringsförslagen till medlemsstaterna systematiskt en bedömning av den makroekonomiska situationen och de offentliga finanserna där det på grundval av de senaste uppgifterna görs en analys av teman och problem som avses i kriterierna enligt artikel 61.2. Den skall i princip lämna den information som anges i punkt 3.4 i metodhandboken för budgetstöd, som utkom i mars 2002.

För övrigt är det på sin plats att erinra om de viktiga principerna som styr delutbetalningen av budgetstöd:

| — | För de fasta trancherna, bibehållandet av den makroekonomiska balansen, vilket kontrolleras med ett program med Bretton Woods-institutionerna. |
| --- | --- |

—

För de fasta trancherna, bibehållandet av den makroekonomiska balansen, vilket kontrolleras med ett program med Bretton Woods-institutionerna.

| — | För resultattrancher eller rörliga trancher skiljer sig indikatorerna av naturen åt: indikatorer kopplade till resultat (som återspeglar genomförandet av strategier som skall minska fattigdomen), allmänna indikatorer avseende budgetresultat (genomförandenivå, betalningsfrister etc.) och processindikatorer kopplade till sektoriella reformer eller förvaltningen av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

—

För resultattrancher eller rörliga trancher skiljer sig indikatorerna av naturen åt: indikatorer kopplade till resultat (som återspeglar genomförandet av strategier som skall minska fattigdomen), allmänna indikatorer avseende budgetresultat (genomförandenivå, betalningsfrister etc.) och processindikatorer kopplade till sektoriella reformer eller förvaltningen av de offentliga finanserna.

Kommissionen menar liksom revisionsrätten att det är viktigt att ingående och mycket noggrant följa situationen för de offentliga finanserna i stater som tar emot budgetstöd. Analysramen för de offentliga finanserna, bestående av 28 indikatorer som är utarbetade med andra givare i projektet Public Expenditure and Financial Accountability, har provats ut i flera AVS-länder under 2004 för att kunna tas i bruk år 2005. Sedan 2003 har EuropeAids huvudkontor tagit fram en övervakningsplan för förvaltningen av de offentliga finanserna, vilket tillåter delegationerna att lämna halvårsrapport i detta ämne.

Public Expenditure and Financial Accountability

Finansiella åtaganden

| 47 | Finansieringsöverenskommelsen mellan kommissionen och AVS-landet eller AVS-länderna skall enligt artikel 17.2 i bilaga IV till Cotonouavtalet fastställas senast sextio dagar efter beslutet från gemenskapens beslutsorgan. För revisionsrätten är namnteckningen på en finansieringsöverenskommelse från båda parter det enda beviset på att en sådan har träffats. Av ett urval på mer än ett hundratal nya åtaganden för 2003, dvs. nästan alla finansiella åtaganden för budgetåret, var 82 % föremål för en finansieringsöverenskommelse som undertecknades inom tidsfristen på sextio dagar efter beslutet. Av de återstående 18 % undertecknades 3 % (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) mer än 120 dagar efter det första beslutet. Denna situation innebär en förbättring jämfört med tidigare budgetår. Kommissionen bör dock redovisa hur den tänker se till att överenskommelserna i fortsättningen träffas inom tidsfristen på 60 dagar. |
| --- | --- |

47

Finansieringsöverenskommelsen mellan kommissionen och AVS-landet eller AVS-länderna skall enligt artikel 17.2 i bilaga IV till Cotonouavtalet fastställas senast sextio dagar efter beslutet från gemenskapens beslutsorgan. För revisionsrätten är namnteckningen på en finansieringsöverenskommelse från båda parter det enda beviset på att en sådan har träffats. Av ett urval på mer än ett hundratal nya åtaganden för 2003, dvs. nästan alla finansiella åtaganden för budgetåret, var 82 % föremål för en finansieringsöverenskommelse som undertecknades inom tidsfristen på sextio dagar efter beslutet. Av de återstående 18 % undertecknades 3 % (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) mer än 120 dagar efter det första beslutet. Denna situation innebär en förbättring jämfört med tidigare budgetår. Kommissionen bör dock redovisa hur den tänker se till att överenskommelserna i fortsättningen träffas inom tidsfristen på 60 dagar.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 47 | Att en finansieringsöverenskommelse fastställs inom 60 dagar betyder inte att den undertecknas. Kommissionen medger dock att denna regel kräver att genomförandet av finansieringsbeslutet sker med omsorg. Detta är för övrigt fallet i det stora flertalet av fall vilket framgår av de procenttal som revisionsrätten hänvisar till. |
| --- | --- |

47

Att en finansieringsöverenskommelse fastställs inom 60 dagar betyder inte att den undertecknas. Kommissionen medger dock att denna regel kräver att genomförandet av finansieringsbeslutet sker med omsorg. Detta är för övrigt fallet i det stora flertalet av fall vilket framgår av de procenttal som revisionsrätten hänvisar till.

I cirka 99 % av fallen undertecknas finansieringsöverenskommelser av kommissionen inom 60 dagar. De fåtaliga undantagen utgör fall (särskilt direkt budgetstöd), där det efter beslutet visade sig att villkoren för fastställandet av finansieringsöverenskommelsen inte längre är uppfyllda, varför man för att bibehålla en sund ekonomiska förvaltningen var tvungen att invänta att de på nytt skulle uppfyllas innan man kunde gå vidare och underteckna överenskommelsen.

Enskilda rättsliga åtaganden

| 48 | De fel som upptäckts i enskilda rättsliga åtaganden var avgränsade, få och inte särskilt betydande. De gällde följande: |
| --- | --- |

48

De fel som upptäckts i enskilda rättsliga åtaganden var avgränsade, få och inte särskilt betydande. De gällde följande:

| 48 | |
| --- | --- |

48

| a) | Garantierna för stöd till kontrakt uppvisar återkommande fel: vissa garantier ges inte, andra är ofullständiga eller ges efter den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

a)

Garantierna för stöd till kontrakt uppvisar återkommande fel: vissa garantier ges inte, andra är ofullständiga eller ges efter den fastställda tidsfristen.

| a) | Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra uppföljningen av bankgarantier; en särskild modul för bankgarantier har lagts in i OLAS och instruktioner har skickats till delegationerna. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra uppföljningen av bankgarantier; en särskild modul för bankgarantier har lagts in i OLAS och instruktioner har skickats till delegationerna.

Kommissionen tillåter sig notera att revisionsrätten inte har upptäckt några som helst negativa ekonomiska effekter till följd av denna iakttagelse.

| b) | Det finns fortfarande fall där kontrakten har ändrats betydligt i efterhand, vilket har gjort att det faktiska slutbeloppet för dem ligger över det fastställda taket för tillåtna ändringar. |
| --- | --- |

b)

Det finns fortfarande fall där kontrakten har ändrats betydligt i efterhand, vilket har gjort att det faktiska slutbeloppet för dem ligger över det fastställda taket för tillåtna ändringar.

| c) | Vissa delegationer har för vana att underteckna överenskommelser utan att ange datum eller utan att kräva att kontraktsparterna och den nationella utanordnaren anger datum på de kontrakt som de godkänner. Denna anomali gör det svårt för delegationerna att garantera att lagbestämmelserna tillämpas eftersom de sistnämnda direkt grundar sig på datumet för undertecknandet av kontrakten (till exempel för att kontrollera att den nationella utanordnaren inte har godkänt kontraktet förrän kontraktsinnehavaren har gett en garanti för gott genomförande). |
| --- | --- |

c)

Vissa delegationer har för vana att underteckna överenskommelser utan att ange datum eller utan att kräva att kontraktsparterna och den nationella utanordnaren anger datum på de kontrakt som de godkänner. Denna anomali gör det svårt för delegationerna att garantera att lagbestämmelserna tillämpas eftersom de sistnämnda direkt grundar sig på datumet för undertecknandet av kontrakten (till exempel för att kontrollera att den nationella utanordnaren inte har godkänt kontraktet förrän kontraktsinnehavaren har gett en garanti för gott genomförande).

| c) | Kommissionen påminner om att undertecknandet vid delegationerna bara är ett principgodkännande av kontraktet. Datumet för detta godkännande har alltså inte något avtalsmässigt värde på samma sätt som kontraktsparternas underskrift. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen påminner om att undertecknandet vid delegationerna bara är ett principgodkännande av kontraktet. Datumet för detta godkännande har alltså inte något avtalsmässigt värde på samma sätt som kontraktsparternas underskrift.

Betalningar

| 49 | De fel som begåtts i fråga om själva betalningarna var avgränsade, få och inte särskilt betydande. De gällde följande: |
| --- | --- |

49

De fel som begåtts i fråga om själva betalningarna var avgränsade, få och inte särskilt betydande. De gällde följande:

| a) | Betalningar som inte uppfyllde kontraktsbestämmelserna (i fråga om pris, betalningssätt, art och antal artiklar). |
| --- | --- |

a)

Betalningar som inte uppfyllde kontraktsbestämmelserna (i fråga om pris, betalningssätt, art och antal artiklar).

| b) | Ersättning av icke stödberättigande utgifter eftersom de inte föreskrevs i kontraktet. |
| --- | --- |

b)

Ersättning av icke stödberättigande utgifter eftersom de inte föreskrevs i kontraktet.

| c) | Ersättning av utgifter för vilka de underlag som uttryckligen krävs enligt kontraktet inte har lämnats av den sökande. |
| --- | --- |

c)

Ersättning av utgifter för vilka de underlag som uttryckligen krävs enligt kontraktet inte har lämnats av den sökande.

| d) | Betalning av tjänster, bygg- och anläggningsarbeten eller artiklar för vilka det inte på förhand har lämnats någon rimlig garanti för att de kommer att utföras eller tillhandahållas. |
| --- | --- |

d)

Betalning av tjänster, bygg- och anläggningsarbeten eller artiklar för vilka det inte på förhand har lämnats någon rimlig garanti för att de kommer att utföras eller tillhandahållas.

| 50 | Dessa fel åtföljs av andra vanligare fel som gäller genomförandet av förfarandena, vilkas eventuella inverkan på själva betalningarna är svår att bedöma (till exempel möjligheten att betala dröjsmålsräntor om leverantörerna är försenade med betalningen). |
| --- | --- |

50

Dessa fel åtföljs av andra vanligare fel som gäller genomförandet av förfarandena, vilkas eventuella inverkan på själva betalningarna är svår att bedöma (till exempel möjligheten att betala dröjsmålsräntor om leverantörerna är försenade med betalningen).

| 50 | Kommissionen anser att viktiga framsteg gjorts de senaste åren när det gäller att minska förseningarna av utbetalningarna. För övrigt tänker kommissionen fortsätta sina ansträngningar och följa revisionsrättens rekommendation. |
| --- | --- |

50

Kommissionen anser att viktiga framsteg gjorts de senaste åren när det gäller att minska förseningarna av utbetalningarna. För övrigt tänker kommissionen fortsätta sina ansträngningar och följa revisionsrättens rekommendation.

| 51 | Upprättande av rapporter efter den tidsfrist som fastställs i kontrakten är ett vanligt brott mot förfarandena. När dessa rapporter gäller genomförandet av projekten är förseningen ofta ett tecken på att den ekonomiska förvaltningen av projekten är bristfällig. När det gäller granskningskontrakt blir följden av att granskningsrapporter upprättas sent att utanordnarens möjligheter att anta effektiva korrigerings- och övervakningsåtgärder minskar markant. Generellt sett bör dessa rapporter vara ett villkor för att man skall bevilja ytterligare betalningar. |
| --- | --- |

51

Upprättande av rapporter efter den tidsfrist som fastställs i kontrakten är ett vanligt brott mot förfarandena. När dessa rapporter gäller genomförandet av projekten är förseningen ofta ett tecken på att den ekonomiska förvaltningen av projekten är bristfällig. När det gäller granskningskontrakt blir följden av att granskningsrapporter upprättas sent att utanordnarens möjligheter att anta effektiva korrigerings- och övervakningsåtgärder minskar markant. Generellt sett bör dessa rapporter vara ett villkor för att man skall bevilja ytterligare betalningar.

| 51 | När det gäller de kontraktsenliga rapporterna ansvarar kontraktsparterna för att dessa tillhandahålls. Kommissionen gör allt för att få in dem inom tidsfristerna. Frågan om revisionsrapporterna har redan tagits upp vid punkt 42. |
| --- | --- |

51

När det gäller de kontraktsenliga rapporterna ansvarar kontraktsparterna för att dessa tillhandahålls. Kommissionen gör allt för att få in dem inom tidsfristerna. Frågan om revisionsrapporterna har redan tagits upp vid punkt 42.

| 52 | Andra anomalier som har att göra med handläggningen av vissa betalningar eller inkomster gör förteckningen över de områden av EUF:s interna kontroll som i första hand måste stärkas fullständig: |
| --- | --- |

52

Andra anomalier som har att göra med handläggningen av vissa betalningar eller inkomster gör förteckningen över de områden av EUF:s interna kontroll som i första hand måste stärkas fullständig:

| 52 | |
| --- | --- |

52

| a) | Betalningar från lokala Stabex-konton, som inte finns i kommissionens räkenskaper, måste godkännas både av den lokala delegationen och den nationella utanordnaren. Men vissa av dessa betalningar undertecknades inte av delegationen. |
| --- | --- |

a)

Betalningar från lokala Stabex-konton, som inte finns i kommissionens räkenskaper, måste godkännas både av den lokala delegationen och den nationella utanordnaren. Men vissa av dessa betalningar undertecknades inte av delegationen.

| b) | För vissa projekt förs inte de bankräntor som genereras av projektens likvida medel in i räkenskaperna trots att de skall fördelas till medlen för motsvarande projekt. Om man genomförde en lämplig kontroll av bankavstämningarna skulle man kunna komma till rätta med denna avvikelse. |
| --- | --- |

b)

För vissa projekt förs inte de bankräntor som genereras av projektens likvida medel in i räkenskaperna trots att de skall fördelas till medlen för motsvarande projekt. Om man genomförde en lämplig kontroll av bankavstämningarna skulle man kunna komma till rätta med denna avvikelse.

| b) | Inom ramen för ett programkostnadsförslag är det projektets bokförare som har ansvaret att föra in bankräntorna i räkenskaperna. Externa granskningar gör att kommissionen kan försäkra sig om att bokföringen sköts som den skall i detta avseende. |
| --- | --- |

b)

Inom ramen för ett programkostnadsförslag är det projektets bokförare som har ansvaret att föra in bankräntorna i räkenskaperna. Externa granskningar gör att kommissionen kan försäkra sig om att bokföringen sköts som den skall i detta avseende.

Den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från EuropeAids generaldirektör

| 53 | Den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen omfattar både de verksamheter som härrör från den allmänna budgeten och EUF:s verksamheter, trots att båda områdena lyder under en egen budgetförordning. Rapporten nämner EUF på vissa punkter medan den inte säger någonting på andra och det gör att det inte är lätt att bedöma i vilken mån den behandlade punkten eller reservationen påverkar – eller inte påverkar – EUF (till exempel apropå de 250 miljoner euro i kontrakt som berörs av reservationen om föreningen för frivilligorganisationer). För att rapporten skall bli mer läsbar i framtiden skulle revisionsrätten vilja att uppgifter och bedömningar om EUF presenteras på ett tydligare sätt i årsrapporten och i själva förklaringen. |
| --- | --- |

53

Den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen omfattar både de verksamheter som härrör från den allmänna budgeten och EUF:s verksamheter, trots att båda områdena lyder under en egen budgetförordning. Rapporten nämner EUF på vissa punkter medan den inte säger någonting på andra och det gör att det inte är lätt att bedöma i vilken mån den behandlade punkten eller reservationen påverkar – eller inte påverkar – EUF (till exempel apropå de 250 miljoner euro i kontrakt som berörs av reservationen om föreningen för frivilligorganisationer). För att rapporten skall bli mer läsbar i framtiden skulle revisionsrätten vilja att uppgifter och bedömningar om EUF presenteras på ett tydligare sätt i årsrapporten och i själva förklaringen.

| 53 | Reserven påverkar inte EUF eftersom samtliga insatser som omfattas av livsmedelsbiståndsinstrumentet finansieras med resurser från gemenskapens budget. |
| --- | --- |

53

Reserven påverkar inte EUF eftersom samtliga insatser som omfattas av livsmedelsbiståndsinstrumentet finansieras med resurser från gemenskapens budget.

Den årliga verksamhetsrapporten omfattar samtliga verksamheter som sköts av den delegerade utanordnaren och är inte avsedd att ge en uppdelning efter programmens finansieringskälla. Informationen och utlåtandet om kontrollsystemet, liksom även förklaringen, avser hur systemet fungerar i sin helhet utan någon distinktion mellan budgeten och EUF. Rapporten centreras snarare kring begreppet verksamhet (ABB) som överskrider den strikta ramen för uppdelningen mellan budget och EUF. Sålunda omfattar verksamheten ”Förbindelser med AVS-länderna, utomeuropeiska länder och territorier” insatser som finansieras med medel som kommer både från budgeten och från EUF. Man bör också lägga märke till att en uppdelad presentation av uppgifterna per verksamhet i den verksamhetsbaserade budgeteringen lämnas i ett särskilt avsnitt i rapporten.

Kommissionen kommer att beakta revisionsrättens önskemål inom gränserna för det ändamål och det format som gäller för de årliga verksamhetsrapporterna.

| 54 | De fordringar som återstår att fastställa, liksom det korrekta utnyttjandet av Stabex-medel motsvarar ett belopp som mycket troligen är avgörande för kvaliteten på den finansiella informationen. Därför borde generaldirektören ha gjort en reservation i fråga om detta (se punkterna 21). |
| --- | --- |

54

De fordringar som återstår att fastställa, liksom det korrekta utnyttjandet av Stabex-medel motsvarar ett belopp som mycket troligen är avgörande för kvaliteten på den finansiella informationen. Därför borde generaldirektören ha gjort en reservation i fråga om detta (se punkterna 21).

| 54 | När Stabex-medlen väl överförts till mottagarländerna övergår de i dessas ägo och försvinner formellt ur EUF:s räkenskaper. Mottagarstaternas successiva användning av medlen har alltså inte några formella effekter på EUF:s räkenskaper. |
| --- | --- |

54

När Stabex-medlen väl överförts till mottagarländerna övergår de i dessas ägo och försvinner formellt ur EUF:s räkenskaper. Mottagarstaternas successiva användning av medlen har alltså inte några formella effekter på EUF:s räkenskaper.

| 55 | Med tanke på att resultaten från inventeringen av Stabex var ofullständig (se punkt 23) hade inte generaldirektören vid denna tidpunkt de uppgifter han behövde för att komma till en slutsats om medlen hade utnyttjats till avsedda ändamål i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning och inte heller om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

55

Med tanke på att resultaten från inventeringen av Stabex var ofullständig (se punkt 23) hade inte generaldirektören vid denna tidpunkt de uppgifter han behövde för att komma till en slutsats om medlen hade utnyttjats till avsedda ändamål i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning och inte heller om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 55 | Stabex-instrumentet var en mekanism för snabba utbetalningar som avsåg att kompensera nedgångarna i intäkterna från export av AVS-ländernas viktigaste jordbruksprodukter. Det har tagits bort i och med ikraftträdandet av Cotonouavtalet i april 2003. De sista överföringarna som skall göras avser alltså medel där beslut fattats under loppet av de föregående åren om tilldelning till mottagarstater som uppfyller urvalskriterierna. Ingen Stabex-överföring verkställdes 2003. Generaldirektörens årsförklaring avser år 2003. |
| --- | --- |

55

Stabex-instrumentet var en mekanism för snabba utbetalningar som avsåg att kompensera nedgångarna i intäkterna från export av AVS-ländernas viktigaste jordbruksprodukter. Det har tagits bort i och med ikraftträdandet av Cotonouavtalet i april 2003. De sista överföringarna som skall göras avser alltså medel där beslut fattats under loppet av de föregående åren om tilldelning till mottagarstater som uppfyller urvalskriterierna. Ingen Stabex-överföring verkställdes 2003. Generaldirektörens årsförklaring avser år 2003.

EUF:s räkenskaper innehöll inte information om mottagarstaternas användning av Stabex-medlen, eftersom dessa medel när de väl överförts till mottagarländerna genom ett ”överföringsavtal” övergår i dessas ägo och formellt försvinner ur EUF:s räkenskaper.

Mottagarstaterna (se svaret på punkt 43) måste lämna rapport till kommissionen om användningen av dessa medel, varvid kommissionen efter att ha vänt sig till ministerrådet (EG–AVS) kan skjuta upp verkställandet av beslut om nya överföringar om de upplysningar som lämnas av mottagarstaten inte bedöms vara tillfredsställande. Kommissionen har aldrig utnyttjat denna möjlighet på basis av upplysningar från mottagarstaterna. Eftersom de mottagna uppgifterna inte är homogena, p.g.a. att det inte finns något harmoniserat rapporteringssystem, började kommissionen dock år 2003 att inventera dessa medel för att göra en uppföljning utanför räkenskaperna och konsolidera samtlig tillgänglig information.

Utveckling av systemen för övervakning och kontroll

| 56 | Alla ovannämnda iakttagelser har sammanställts i en tabell med indikatorer som skall göra det möjligt att utvärdera hur systemen för övervakning och kontroll har utvecklats (se
  tabell 4
  ). |
| --- | --- |

56

Alla ovannämnda iakttagelser har sammanställts i en tabell med indikatorer som skall göra det möjligt att utvärdera hur systemen för övervakning och kontroll har utvecklats (se
  tabell 4
  ).

tabell 4

Tabell 4 – Revisionsförklaringen för EUF 2003: Möjliga indikatorer som framkommit vid granskningen

| 1   HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER - UTVECKLING AV SITUATIONEN |
| --- |
| | 2001 | 2002 | 2003 |
| Iakttagelser | Kommissionens svar | Iakttagelser | Åtgärder som återstår att vidta | Iakttagelser | Åtgärder som återstår att vidta |
| 1.1 | Förvaltning av Stabex likvida medel | Bristfällig kontroll. | Skriftväxlingen med banken avseende köp och försäljning av aktier kommer i fortsättningen att sparas. | Aktiehandeln har minskat markant, men i räkenskaperna framgår det inte på ett klart och tydligt sätt vilka vinster och förluster man gjort på handeln eller vad aktierna hade för marknadsvärde i slutet av budgetåret. | I räkenskaperna bör det tydligt framgå vilka vinster och förluster man gjort på handeln eller vad aktierna hade för marknadsvärde i slutet av budgetåret. | Räkenskaperna visar vinster och förluster från aktiehandeln (vilka ibland är betydande) samt marknadsvärdet på aktierna i slutet av budgetåret. | De önskade åtgärderna har vidtagits. |
| 1.2 | Genomförande av strukturanpassningsstöd | Den rättsliga ramen gör det inte alltid möjligt att kontrollera lagligheten och korrektheten på grund av att villkorligheten inte tillämpas strikt. | Undantag från villkoren medges i EUF:s rättsliga ram. | På grund av bristande information om kvaliteten på förvaltningen av offentliga medel i AVS-länderna kan inte revisionsrätten uttala sig om utnyttjandet av direkt budgetstöd. | Förbättra informationen om förvaltningen av offentliga medel i AVS-länderna. | Kommissionen har lämnat ytterligare information om sin uppföljning av förvaltningen av offentliga medel i AVS-länderna, särskilt i sin rapport om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2003. | Fortsätta att förbättra kommunikationen på detta viktiga område. |
| 1.3 | Riskkapitalbetalningar som förvaltas av EIB | Högre räntesatser än de som föreskrivs i Lomékonventionen. | Anser att den har handlat korrekt men kommer att i samråd med EIB kontrollera att Lomékonventionen tillämpas korrekt. | Högre räntesatser än de som föreskrivs i Lomékonventionen. | Korrekt tillämpa Lomékonventionen. | Ansvaret för förvaltningen av investeringsstödet har överförts till EIB genom budgetförordningen för nionde EUF. | Revisionsrätten behöver inte längre uttala sig om denna fråga i revisionsförklaringen. |
| 1.4 | Mekanismer för prisrevideringar | Prisrevideringar ingår inte i avtalen. | Kommissionen kommer att påminna alla delegationer om problemet så att det inte uppstår igen. | Prisrevideringar fortsätter att betalas utan någon klar och tydlig avtalsgrund. | Förbättra utkasten och kontrollen av avtalens klausuler för prisrevideringar. | Tillämpningen av klausuler för prisrevideringar fortsätter att orsaka enstaka problem. | Fortsätta att övervaka denna aspekt av avtalens tillämpning. |
| 1.5 | Faktisk nivå på primära åtaganden | Överskattad i räkenskaperna på grund av att åtaganden inte har dragits tillbaka i tillräckligt stor utsträckning. | Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar för att förbättra kontrollförfarandena. | Syns inte tydligt i räkenskaperna på grund av att det inte finns några snabba åtgärder för att avsluta åtaganden. | Vidta åtgärder för att snabbt kunna övervaka och avsluta åtaganden. | Kommissionen har gjort en grundlig genomgång av de utestående åtaganden som orsakar problem. | Fortsätta att systematiskt se över de utestående åtaganden som orsakar problem. |
| 1.6 | Godkännande av förskott och övriga återbetalningskrav | Inga iakttagelser. | Ej tillämpligt. | Förskott och belopp som skall återvinnas redovisas inte på ett tillförlitligt sätt i räkenskaperna. | Brist som bör åtgärdas. | Godkännandet av förskott för mer än 18 månader (400 miljoner euro) och återbetalningskrav beträffande belopp som skall återvinnas (27,5 miljoner euro) förvaltas mycket dåligt. | Förbättra förfarandena för fastställande, registrering och uppföljning av förskott som skall godkännas och av belopp som skall återvinnas. |
| 1.7 | Rapporter om utnyttjandet av Stabex-medel och granskning av slutbetalningar | Stabex-överföringar bokförs som betalningar trots att de ännu inte nått mottagarna. | Förbättra kvaliteten på redovisningsuppgifterna. | Ingen information i räkenskaperna om utnyttjandet av Stabex-medlen. | Brist som bör åtgärdas, eftersom kommissionen är medansvarig för utnyttjandet av dessa medel. | Kommissionen är inte i stånd att kontrollera utnyttjandet av Stabex-medlen (artikel 212 i fjärde Lomékonventionen), och banköverföringar föregås inte av lämpliga godkännanden. | Införskaffa alla rapporter om utnyttjandet av Stabex från de nationella utanordnarna, och förstärka den interna kontrollen av banköverföringar. |
| 2   SYSTEM FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL |
| | 2001 | 2002 | 2003 |
| GENOMGÅNG AV REDOVISNINGSREVISIONER |
| | Frekvens (a) | Frekvens (a) | Frekvens (a) |
| 2.1 | I direktiven finns det ingen klar och tydlig definition av icke stödberättigande utgifter | ofta | ofta | ibland |
| 2.2 | I granskningsrapporten kvantifieras inte de utgifter som granskats på ett tydligt sätt och inte heller beloppen för stödberättigande och icke stödberättigande utgifter | ofta | ofta | ibland |
| 2.3 | Otillräckliga åtgärder för att återvinna medel när det gäller icke stödberättigande utgifter som externa revisorer har identifierat | ofta | ofta | ofta |
| SYSTEMEN FÖR INTERN KONTROLL I BRYSSEL |
| | Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b) | Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b) | Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b) |
| 2.4 | Den faktiska nivån av genomförande på ett urval av normer för intern kontroll i fråga om underliggande transaktioner | ej tillgänglig | B | B/A |
| | SYSTEMEN FÖR INTERN KONTROLL I 6 AVS-LÄNDER | | (34) | (35) |
| 2.5 | Allmän bedömning av anbuden | ej tillgänglig | B | B/A |
| 2.6 | Allmän bedömning av betalningarna | ej tillgänglig | B | B/A |
| 2.7 | Allmän bedömning av granskningarna | ej tillgänglig | B | B |
| 2.8 | Allmän bedömning av återbetalningskraven | ej tillgänglig | C | C |
| 2.9 | Allmän bedömning av redovisningen | ej tillgänglig | B | B/A |
| 2.10 | Allmän bedömning av alla länder som besöktes | ej tillgänglig | B | B |
| (a) Frekvens (förekomst)

  sällan
  ibland
  ofta

  (b) Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

  A. Fungerar väl. Få eller smärre förbättringar krävs
  B. Fungerar, men förbättringar krävs
  C. Fungerar inte som planerat |

HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER - UTVECKLING AV SITUATIONEN

2001

2002

2003

Iakttagelser

Kommissionens svar

Iakttagelser

Åtgärder som återstår att vidta

Iakttagelser

Åtgärder som återstår att vidta

1.1

Förvaltning av Stabex likvida medel

Bristfällig kontroll.

Skriftväxlingen med banken avseende köp och försäljning av aktier kommer i fortsättningen att sparas.

Aktiehandeln har minskat markant, men i räkenskaperna framgår det inte på ett klart och tydligt sätt vilka vinster och förluster man gjort på handeln eller vad aktierna hade för marknadsvärde i slutet av budgetåret.

I räkenskaperna bör det tydligt framgå vilka vinster och förluster man gjort på handeln eller vad aktierna hade för marknadsvärde i slutet av budgetåret.

Räkenskaperna visar vinster och förluster från aktiehandeln (vilka ibland är betydande) samt marknadsvärdet på aktierna i slutet av budgetåret.

De önskade åtgärderna har vidtagits.

1.2

Genomförande av strukturanpassningsstöd

Den rättsliga ramen gör det inte alltid möjligt att kontrollera lagligheten och korrektheten på grund av att villkorligheten inte tillämpas strikt.

Undantag från villkoren medges i EUF:s rättsliga ram.

På grund av bristande information om kvaliteten på förvaltningen av offentliga medel i AVS-länderna kan inte revisionsrätten uttala sig om utnyttjandet av direkt budgetstöd.

Förbättra informationen om förvaltningen av offentliga medel i AVS-länderna.

Kommissionen har lämnat ytterligare information om sin uppföljning av förvaltningen av offentliga medel i AVS-länderna, särskilt i sin rapport om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2003.

Fortsätta att förbättra kommunikationen på detta viktiga område.

1.3

Riskkapitalbetalningar som förvaltas av EIB

Högre räntesatser än de som föreskrivs i Lomékonventionen.

Anser att den har handlat korrekt men kommer att i samråd med EIB kontrollera att Lomékonventionen tillämpas korrekt.

Högre räntesatser än de som föreskrivs i Lomékonventionen.

Korrekt tillämpa Lomékonventionen.

Ansvaret för förvaltningen av investeringsstödet har överförts till EIB genom budgetförordningen för nionde EUF.

Revisionsrätten behöver inte längre uttala sig om denna fråga i revisionsförklaringen.

1.4

Mekanismer för prisrevideringar

Prisrevideringar ingår inte i avtalen.

Kommissionen kommer att påminna alla delegationer om problemet så att det inte uppstår igen.

Prisrevideringar fortsätter att betalas utan någon klar och tydlig avtalsgrund.

Förbättra utkasten och kontrollen av avtalens klausuler för prisrevideringar.

Tillämpningen av klausuler för prisrevideringar fortsätter att orsaka enstaka problem.

Fortsätta att övervaka denna aspekt av avtalens tillämpning.

1.5

Faktisk nivå på primära åtaganden

Överskattad i räkenskaperna på grund av att åtaganden inte har dragits tillbaka i tillräckligt stor utsträckning.

Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar för att förbättra kontrollförfarandena.

Syns inte tydligt i räkenskaperna på grund av att det inte finns några snabba åtgärder för att avsluta åtaganden.

Vidta åtgärder för att snabbt kunna övervaka och avsluta åtaganden.

Kommissionen har gjort en grundlig genomgång av de utestående åtaganden som orsakar problem.

Fortsätta att systematiskt se över de utestående åtaganden som orsakar problem.

1.6

Godkännande av förskott och övriga återbetalningskrav

Inga iakttagelser.

Ej tillämpligt.

Förskott och belopp som skall återvinnas redovisas inte på ett tillförlitligt sätt i räkenskaperna.

Brist som bör åtgärdas.

Godkännandet av förskott för mer än 18 månader (400 miljoner euro) och återbetalningskrav beträffande belopp som skall återvinnas (27,5 miljoner euro) förvaltas mycket dåligt.

Förbättra förfarandena för fastställande, registrering och uppföljning av förskott som skall godkännas och av belopp som skall återvinnas.

1.7

Rapporter om utnyttjandet av Stabex-medel och granskning av slutbetalningar

Stabex-överföringar bokförs som betalningar trots att de ännu inte nått mottagarna.

Förbättra kvaliteten på redovisningsuppgifterna.

Ingen information i räkenskaperna om utnyttjandet av Stabex-medlen.

Brist som bör åtgärdas, eftersom kommissionen är medansvarig för utnyttjandet av dessa medel.

Kommissionen är inte i stånd att kontrollera utnyttjandet av Stabex-medlen (artikel 212 i fjärde Lomékonventionen), och banköverföringar föregås inte av lämpliga godkännanden.

Införskaffa alla rapporter om utnyttjandet av Stabex från de nationella utanordnarna, och förstärka den interna kontrollen av banköverföringar.

SYSTEM FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

2001

2002

2003

GENOMGÅNG AV REDOVISNINGSREVISIONER

Frekvens (a)

Frekvens (a)

Frekvens (a)

2.1

I direktiven finns det ingen klar och tydlig definition av icke stödberättigande utgifter

ofta

ofta

ibland

2.2

I granskningsrapporten kvantifieras inte de utgifter som granskats på ett tydligt sätt och inte heller beloppen för stödberättigande och icke stödberättigande utgifter

ofta

ofta

ibland

2.3

Otillräckliga åtgärder för att återvinna medel när det gäller icke stödberättigande utgifter som externa revisorer har identifierat

ofta

ofta

ofta

SYSTEMEN FÖR INTERN KONTROLL I BRYSSEL

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b)

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b)

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b)

2.4

Den faktiska nivån av genomförande på ett urval av normer för intern kontroll i fråga om underliggande transaktioner

ej tillgänglig

B

B/A

SYSTEMEN FÖR INTERN KONTROLL I 6 AVS-LÄNDER

SYSTEMEN FÖR INTERN KONTROLL I 6 AVS-LÄNDER

(34)

34

(35)

35

2.5

Allmän bedömning av anbuden

ej tillgänglig

B

B/A

2.6

Allmän bedömning av betalningarna

ej tillgänglig

B

B/A

2.7

Allmän bedömning av granskningarna

ej tillgänglig

B

B

2.8

Allmän bedömning av återbetalningskraven

ej tillgänglig

C

C

2.9

Allmän bedömning av redovisningen

ej tillgänglig

B

B/A

2.10

Allmän bedömning av alla länder som besöktes

ej tillgänglig

B

B

(a) Frekvens (förekomst)

(a) Frekvens (förekomst)

sällan

ibland

ofta

(b) Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

(b) Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

A. Fungerar väl. Få eller smärre förbättringar krävs

B. Fungerar, men förbättringar krävs

C. Fungerar inte som planerat

KAPITEL III – UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

Integrering av EUF i budgeten

Sammanfattning av tidigare iakttagelser

| 57 | Revisionsrätten har vid upprepade tillfällen redovisat iakttagelser angående komplikationer och svårigheter vid genomförandet av de olika på varandra följande Europeiska utvecklingsfonderna, och menat att en möjlig lösning är att de integreras i budgeten (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Kommissionen åtog sig att under 2003 lämna ett meddelande om eventuella för- och nackdelar med att integrera EUF i budgeten (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). För kommissionen skulle integreringen i budgeten, som också Europaparlamentet förordat sedan länge, lösa de övergångsproblem som dyker upp med jämna mellanrum varje gång en ny EUF inrättas; det skulle också möjliggöra ett sammanhängande genomförande av de avtal som ingåtts med AVS-länderna. |
| --- | --- |

57

Revisionsrätten har vid upprepade tillfällen redovisat iakttagelser angående komplikationer och svårigheter vid genomförandet av de olika på varandra följande Europeiska utvecklingsfonderna, och menat att en möjlig lösning är att de integreras i budgeten (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Kommissionen åtog sig att under 2003 lämna ett meddelande om eventuella för- och nackdelar med att integrera EUF i budgeten (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). För kommissionen skulle integreringen i budgeten, som också Europaparlamentet förordat sedan länge, lösa de övergångsproblem som dyker upp med jämna mellanrum varje gång en ny EUF inrättas; det skulle också möjliggöra ett sammanhängande genomförande av de avtal som ingåtts med AVS-länderna.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 57 | Kommissionen anser att en integrering av EUF i budgeten skulle lösa problemen med övergången mellan de olika utvecklingsfonderna, men påminner om att detta inte är det enda argumentet som talar för en sådan lösning (enhetliga förfaranden, insyn i budgeten, avskaffandet av förhandlings- och ratificeringsprocessen, med alla de förseningar som det innebär). Se kommissionens svar vid punkt 12. |
| --- | --- |

57

Kommissionen anser att en integrering av EUF i budgeten skulle lösa problemen med övergången mellan de olika utvecklingsfonderna, men påminner om att detta inte är det enda argumentet som talar för en sådan lösning (enhetliga förfaranden, insyn i budgeten, avskaffandet av förhandlings- och ratificeringsprocessen, med alla de förseningar som det innebär). Se kommissionens svar vid punkt 12.

Utveckling av situationen

| 58 | Den 8 oktober 2003 antog kommissionen ett meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln Vägen mot en fullständig integrering av samarbetet med AVS-länderna i unionens allmänna budget, där kommissionen argumenterar för en integrering i budgeten. Frågan utreds noggrant av alla berörda parter (däribland AVS-länderna). Europaparlamentet har redan uttalat sig för att en integrering i budgeten skall ske snabbt (se punkt 42 i betänkandet om beviljande av ansvarsfrihet 2002). |
| --- | --- |

58

Den 8 oktober 2003 antog kommissionen ett meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln Vägen mot en fullständig integrering av samarbetet med AVS-länderna i unionens allmänna budget, där kommissionen argumenterar för en integrering i budgeten. Frågan utreds noggrant av alla berörda parter (däribland AVS-länderna). Europaparlamentet har redan uttalat sig för att en integrering i budgeten skall ske snabbt (se punkt 42 i betänkandet om beviljande av ansvarsfrihet 2002).

| 58 | Kommissionen har vid återkommande tillfällen föreslagit att EUF skall integreras i budgeten. Utvidgningen av unionen och de beslut som måste tas i fråga om budgetplanen 2007–2013 gör att en sådan integrering av EUF-medlen skulle vara särskilt läglig från och med 2007/2008. |
| --- | --- |

58

Kommissionen har vid återkommande tillfällen föreslagit att EUF skall integreras i budgeten. Utvidgningen av unionen och de beslut som måste tas i fråga om budgetplanen 2007–2013 gör att en sådan integrering av EUF-medlen skulle vara särskilt läglig från och med 2007/2008.

Deltagande från AVS-ländernas högre revisionsorgan i granskningen av EUF

Sammanfattning av tidigare iakttagelser

| 59 | I samband med granskningen av förvaltningen av tidigare EUF (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) har revisionsrätten, parlamentet och rådet betonat hur viktigt bildandet av och stödet till starka, effektiva och självständiga högre revisionsorgan kan vara för att förbättra kvaliteten på förvaltningen av offentliga medel i AVS-länderna och särskilt kontrollen av de åtgärder som finansieras av EUF. |
| --- | --- |

59

I samband med granskningen av förvaltningen av tidigare EUF (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) har revisionsrätten, parlamentet och rådet betonat hur viktigt bildandet av och stödet till starka, effektiva och självständiga högre revisionsorgan kan vara för att förbättra kvaliteten på förvaltningen av offentliga medel i AVS-länderna och särskilt kontrollen av de åtgärder som finansieras av EUF.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 59 och 60 | De direkta stöden till de högre revisionsorganen har skett i form av projekt, som inte täcks av finansieringsöverenskommelserna om budgetstöd, och även genom punktvisa insatser av tekniskt bistånd som finansierats via posterna för institutionellt stöd (administrerade enligt EUF:s förfaranden) och som i varje finansieringsöverenskommelse om budgetstöd läggs till de medel som lämnas till det sistnämnda. Kommissionen har aktualiserat upplysningarna i bilaga 6, genom att inkludera de punktvisa insatser som nämns ovan. Av detta framgår att direkta stöd från olika finansieringskällor pågår i nio länder och studeras i sju andra länder. |
| --- | --- |

59 och 60

De direkta stöden till de högre revisionsorganen har skett i form av projekt, som inte täcks av finansieringsöverenskommelserna om budgetstöd, och även genom punktvisa insatser av tekniskt bistånd som finansierats via posterna för institutionellt stöd (administrerade enligt EUF:s förfaranden) och som i varje finansieringsöverenskommelse om budgetstöd läggs till de medel som lämnas till det sistnämnda. Kommissionen har aktualiserat upplysningarna i bilaga 6, genom att inkludera de punktvisa insatser som nämns ovan. Av detta framgår att direkta stöd från olika finansieringskällor pågår i nio länder och studeras i sju andra länder.

| — | När kommissionen inte direkt stöder ett högre revisionsorgan har detta ansvar ofta lämnats över till en annan bidragsgivare efter en överläggning där kommissionen spelar en aktiv roll. |
| --- | --- |

—

När kommissionen inte direkt stöder ett högre revisionsorgan har detta ansvar ofta lämnats över till en annan bidragsgivare efter en överläggning där kommissionen spelar en aktiv roll.

| — | Stödet till de högre revisionsorganen antar även en indirekt form genom att man i finansieringsöverenskommelserna kopplade till budgetstöd formulerat villkor och/eller processindikatorer för att stärka dessa organs status och deras resurser. |
| --- | --- |

—

Stödet till de högre revisionsorganen antar även en indirekt form genom att man i finansieringsöverenskommelserna kopplade till budgetstöd formulerat villkor och/eller processindikatorer för att stärka dessa organs status och deras resurser.

| — | Varje gång så är möjligt avser kommissionen även att involvera de högre revisionsorganen i utvärderingarna av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

—

Varje gång så är möjligt avser kommissionen även att involvera de högre revisionsorganen i utvärderingarna av de offentliga finanserna.

Kommissionen avser att lägga fram ett förslag för att systematisera och bättre strukturera sitt stöd till de högre revisionsorganen. Ett sådant stöd kommer att ingå i de handlingsplaner som härleder sig ur de reformprogram för de offentliga finanserna, som är speciella för varje AVS-land, och det kommer att skötas gemensamt av alla partner involverade i budgetstödet, särskilt medlemsstaterna.

Utveckling av situationen

| 60 | Kommissionen har svarat att den håller med om denna analys och arbetar i denna riktning, men att den har valt ett stegvist angreppssätt eftersom detta område är nytt för kommissionen och politiskt känsligt (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Som svar på parlamentets begäran (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) om att de nationella revisionsorganen skulle få detaljerade uppgifter om EUF-finansieringen lade kommissionen i bilaga 5 till sin rapport om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2003 fram en förteckning över 14 projekt som bland annat innefattar stöd till offentliga revisionsorgan. Revisionsrätten konstaterar att dessa projekt naturligtvis är värdefulla. De avser huvudsakligen en förstärkning av finansministerierna och ibland av deras enhet för intern revision. Endast ett eller två av dem är emellertid främst avsedda att stärka de nationella revisionsorganen. |
| --- | --- |

60

Kommissionen har svarat att den håller med om denna analys och arbetar i denna riktning, men att den har valt ett stegvist angreppssätt eftersom detta område är nytt för kommissionen och politiskt känsligt (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). Som svar på parlamentets begäran (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) om att de nationella revisionsorganen skulle få detaljerade uppgifter om EUF-finansieringen lade kommissionen i bilaga 5 till sin rapport om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2003 fram en förteckning över 14 projekt som bland annat innefattar stöd till offentliga revisionsorgan. Revisionsrätten konstaterar att dessa projekt naturligtvis är värdefulla. De avser huvudsakligen en förstärkning av finansministerierna och ibland av deras enhet för intern revision. Endast ett eller två av dem är emellertid främst avsedda att stärka de nationella revisionsorganen.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

Uppföljning av Stabex-medlen

Sammanfattning av tidigare iakttagelser

| 61 | Revisionsrätten har vid upprepade tillfällen (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) redovisat iakttagelser angående Stabex-fonderna. I alla dessa iakttagelser har revisionsrätten påpekat att det inte finns någon lämplig uppföljning av redovisningen som gör det möjligt att se när och hur dessa medel slutligen användes. |
| --- | --- |

61

Revisionsrätten har vid upprepade tillfällen (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43) redovisat iakttagelser angående Stabex-fonderna. I alla dessa iakttagelser har revisionsrätten påpekat att det inte finns någon lämplig uppföljning av redovisningen som gör det möjligt att se när och hur dessa medel slutligen användes.

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 61 | Så snart Stabex-medlen överförts till mottagarländerna blir dessa ägare till dem och därför återfinns de inte längre i EUF:s bokföring även om en ingående kontroll av deras användning fortfarande görs av delegationerna. Kommissionen genomförde 2003 en inventering av medlen i syfte att följa upp dem utanför bokföringen. |
| --- | --- |

61

Så snart Stabex-medlen överförts till mottagarländerna blir dessa ägare till dem och därför återfinns de inte längre i EUF:s bokföring även om en ingående kontroll av deras användning fortfarande görs av delegationerna. Kommissionen genomförde 2003 en inventering av medlen i syfte att följa upp dem utanför bokföringen.

Stabex-instrumentet finns inte längre från och med nionde EUF och Flex-instrumentet som regleras i Cotonouavtalet följer helt EUF:s standardiserade redovisningssystem. De problem som ringats in av revisionsrätten kommer alltså inte att återupprepas i framtiden (se kommissionens svar vid punkt 68).

| 62 | Byrån för samarbete EuropeAid påminde nyligen om att dessa medel endast får utnyttjas av AVS-länderna efter att de har uppfyllt särskilda villkor och med EuropeAids godkännande, och att den skulle vidta åtgärder för att garantera och redogöra för övervakningen (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43). |
| --- | --- |

62

Byrån för samarbete EuropeAid påminde nyligen om att dessa medel endast får utnyttjas av AVS-länderna efter att de har uppfyllt särskilda villkor och med EuropeAids godkännande, och att den skulle vidta åtgärder för att garantera och redogöra för övervakningen (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43).

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 62 | På grundval av analysen av den översikt över användningen av Stabex-medel per den 31 december 2003 som inlämnats av delegationerna, kommer mer detaljerade och precisa standardförfaranden att börja tillämpas före utgången av budgetåret 2004 för att vara fullt tillämpningsbara år 2005. |
| --- | --- |

62

På grundval av analysen av den översikt över användningen av Stabex-medel per den 31 december 2003 som inlämnats av delegationerna, kommer mer detaljerade och precisa standardförfaranden att börja tillämpas före utgången av budgetåret 2004 för att vara fullt tillämpningsbara år 2005.

Utveckling av situationen

| 63 | Kommissionen gjorde under 2003 en bedömning av alla Stabex-medel som tidigare hade överförts till AVS-länderna och som fortfarande fanns delvis outnyttjade på bankkonton vid utgången av 2002. Med hjälp av denna information, som fortfarande var ofullständig när de slutliga räkenskaperna lades fram 2003, kunde kommissionen för första gången på länge göra en beräkning av det belopp som inte hade utnyttjats av mottagarländerna, det vill säga cirka 700 miljoner euro. |
| --- | --- |

63

Kommissionen gjorde under 2003 en bedömning av alla Stabex-medel som tidigare hade överförts till AVS-länderna och som fortfarande fanns delvis outnyttjade på bankkonton vid utgången av 2002. Med hjälp av denna information, som fortfarande var ofullständig när de slutliga räkenskaperna lades fram 2003, kunde kommissionen för första gången på länge göra en beräkning av det belopp som inte hade utnyttjats av mottagarländerna, det vill säga cirka 700 miljoner euro.

| 63 | På grundval av inlämnade upplysningar (per den 1 juli 2004) från 80 % av de berörda länderna, vilket täcker 97 % av totalsumman för Stabex inom sjunde och åttonde EUF, återstod den 31 december 2003 cirka 700 miljoner euro att ingå åtaganden för av mottagarländerna. |
| --- | --- |

63

På grundval av inlämnade upplysningar (per den 1 juli 2004) från 80 % av de berörda länderna, vilket täcker 97 % av totalsumman för Stabex inom sjunde och åttonde EUF, återstod den 31 december 2003 cirka 700 miljoner euro att ingå åtaganden för av mottagarländerna.

| 64 | Dessa medel har visserligen överförts till mottagarländerna och formellt lämnat EUF-kontona, men kommissionen har fortfarande ett delat ansvar för dem och har kontroll över att de används på rätt sätt genom att delegationerna undertecknar slutbetalningarna. I samband med sitt arbete med revisionsförklaring granskade revisionsrätten denna specifika del av kommissionens förvaltning. Stabex-medlen är normalt avsedda för produktiva investeringar på det område som drabbats av den minskning av exportintäkterna som ligger till grund för beslutet om överföring (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), men de används ibland efter överenskommelse till att stödja åtgärder som inte har något tydligt samband med det berörda området (exempelvis 50 miljoner euro i budgetstöd till Kenya, bland annat för utbetalning av lärarlöner, som finansierades genom ersättningen för Kenyas förlorade intäkter från kaffeexport). |
| --- | --- |

64

Dessa medel har visserligen överförts till mottagarländerna och formellt lämnat EUF-kontona, men kommissionen har fortfarande ett delat ansvar för dem och har kontroll över att de används på rätt sätt genom att delegationerna undertecknar slutbetalningarna. I samband med sitt arbete med revisionsförklaring granskade revisionsrätten denna specifika del av kommissionens förvaltning. Stabex-medlen är normalt avsedda för produktiva investeringar på det område som drabbats av den minskning av exportintäkterna som ligger till grund för beslutet om överföring (1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43), men de används ibland efter överenskommelse till att stödja åtgärder som inte har något tydligt samband med det berörda området (exempelvis 50 miljoner euro i budgetstöd till Kenya, bland annat för utbetalning av lärarlöner, som finansierades genom ersättningen för Kenyas förlorade intäkter från kaffeexport).

1 2 3 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 36 37 38 39 40 41 42 43

| 64 | Som regel har den allra största delen av Stabex’ resurser anslagits till landsbygdsboende människor. I fallet Kenya och den sista utbetalningen på 50 miljoner euro, som öronmärkts för riktat budgetstöd, är insatserna särskilt avsedda för de regioner som drabbats av det slag av intäktsförluster som är orsaken till de aktuella Stabex-medlen. |
| --- | --- |

64

Som regel har den allra största delen av Stabex’ resurser anslagits till landsbygdsboende människor. I fallet Kenya och den sista utbetalningen på 50 miljoner euro, som öronmärkts för riktat budgetstöd, är insatserna särskilt avsedda för de regioner som drabbats av det slag av intäktsförluster som är orsaken till de aktuella Stabex-medlen.

| 65 | Allmänt sett kännetecknas styrningen av Stabex-medlen och uppföljningen av dess redovisning av bristande exakthet, vilket till stor del förklarar varför kommissionen har haft så svårt att återta kontrollen över redovisningsuppgifterna för dessa medel. Exempelvis bokförs och används ibland ränteinkomsterna på ett felaktigt sätt (särskilt på Papua Nya Guinea och Salomonöarna där räntorna inte har tagits upp i räkenskaperna och använts till utgifter som helt saknar förklaring). |
| --- | --- |

65

Allmänt sett kännetecknas styrningen av Stabex-medlen och uppföljningen av dess redovisning av bristande exakthet, vilket till stor del förklarar varför kommissionen har haft så svårt att återta kontrollen över redovisningsuppgifterna för dessa medel. Exempelvis bokförs och används ibland ränteinkomsterna på ett felaktigt sätt (särskilt på Papua Nya Guinea och Salomonöarna där räntorna inte har tagits upp i räkenskaperna och använts till utgifter som helt saknar förklaring).

| 65 | Som en följd av inventeringsarbetet år 2003 utarbetar kommissionen nya, mer precisa och detaljerade riktlinjer för utnyttjandet av Stabex-medel i syfte att garantera en bättre uppföljning och ett bättre utnyttjande av de återstående disponibla medlen. |
| --- | --- |

65

Som en följd av inventeringsarbetet år 2003 utarbetar kommissionen nya, mer precisa och detaljerade riktlinjer för utnyttjandet av Stabex-medel i syfte att garantera en bättre uppföljning och ett bättre utnyttjande av de återstående disponibla medlen.

I fråga om revisionsrättens iakttagelse gällande Papua Nya Guinea och Salomonöarna har kommissionen inlett en granskning.

| 66 | Kommissionen har ända sedan starten ägnat alltför lite uppmärksamhet åt den minimiram som krävs för att följa upp att Stabex-medlen används på rätt sätt. Kommissionens delegationer har inte haft någon referensram alls och inte heller några riktlinjer för hur medlen skall följas upp. Samarbetspartnernas enda skyldighet – att redogöra för hur Stabex-medlen har använts – något som de inte alltid har gjort, visade sig snabbt vara otillräckligt i detta avseende. |
| --- | --- |

66

Kommissionen har ända sedan starten ägnat alltför lite uppmärksamhet åt den minimiram som krävs för att följa upp att Stabex-medlen används på rätt sätt. Kommissionens delegationer har inte haft någon referensram alls och inte heller några riktlinjer för hur medlen skall följas upp. Samarbetspartnernas enda skyldighet – att redogöra för hur Stabex-medlen har använts – något som de inte alltid har gjort, visade sig snabbt vara otillräckligt i detta avseende.

| 66 | Revisionsrättens iakttagelse skall ses i sammanhang med Stabex ursprungliga syfte och dess fullkomligt decentraliserade förvaltning av medel i och med den initiala överföringen till länderna. Stabex ursprungliga mål var att skapa en snabb utbetalningsmekanism och ett flexibelt system för direkt kompensation till småproducenter för deras intäktsförluster under det föregående odlingsåret. Även om referensramen inte alltid var så exakt i fråga om Stabex-medlen på grund av dess mycket speciella karaktär har det har dock alltid stått klart att reglerna och förfarandena för sjunde och åttonde EUF även är tillämpliga på Stabex. Vissa delegationer och nationella utanordnare har lyckats förvalta detta instrument väl. |
| --- | --- |

66

Revisionsrättens iakttagelse skall ses i sammanhang med Stabex ursprungliga syfte och dess fullkomligt decentraliserade förvaltning av medel i och med den initiala överföringen till länderna. Stabex ursprungliga mål var att skapa en snabb utbetalningsmekanism och ett flexibelt system för direkt kompensation till småproducenter för deras intäktsförluster under det föregående odlingsåret. Även om referensramen inte alltid var så exakt i fråga om Stabex-medlen på grund av dess mycket speciella karaktär har det har dock alltid stått klart att reglerna och förfarandena för sjunde och åttonde EUF även är tillämpliga på Stabex. Vissa delegationer och nationella utanordnare har lyckats förvalta detta instrument väl.

| 67 | Det är viktigt att kommissionen, nu när den börjar återta kontrollen över dessa åtgärder som i vissa fall inleddes för mer än tio år sedan, tillsammans med sina samarbetspartner vidtar övergripande åtgärder för att slutgiltigt eliminera de outnyttjade medlen. Om kommissionen beslutar om en lämplig rättslig ram skulle den kunna räkna med att medlen kan användas som komplement till det budgetstöd den beviljar mottagarländerna på annan väg. |
| --- | --- |

67

Det är viktigt att kommissionen, nu när den börjar återta kontrollen över dessa åtgärder som i vissa fall inleddes för mer än tio år sedan, tillsammans med sina samarbetspartner vidtar övergripande åtgärder för att slutgiltigt eliminera de outnyttjade medlen. Om kommissionen beslutar om en lämplig rättslig ram skulle den kunna räkna med att medlen kan användas som komplement till det budgetstöd den beviljar mottagarländerna på annan väg.

| 67 | Kommissionen kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att åtaganden skall ingås för samtliga medel för de mottagande länderna i slutet av 2005. Budgetstöden kommer fortsatt att utgöra ett värdefullt medel när förhållandena så tillåter. |
| --- | --- |

67

Kommissionen kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att åtaganden skall ingås för samtliga medel för de mottagande länderna i slutet av 2005. Budgetstöden kommer fortsatt att utgöra ett värdefullt medel när förhållandena så tillåter.

| 68 | I vilket fall som helst bör kommissionen se till att liknande åtgärder, som föreskrivs i Cotonou-avtalet (FLEX), förvaltas korrekt och följs upp så att det är möjligt att inom rimlig tid visa att de aktuella medlen använts på ett bra sätt. |
| --- | --- |

68

I vilket fall som helst bör kommissionen se till att liknande åtgärder, som föreskrivs i Cotonou-avtalet (FLEX), förvaltas korrekt och följs upp så att det är möjligt att inom rimlig tid visa att de aktuella medlen använts på ett bra sätt.

| 68 | I Flex-instrumentet föreskrivs antingen budgetstöd, eller i avsaknad av sådant, förstärkningar av resurserna för nionde EUF:s programplanerade bistånd (finansieringsram A). I båda fallen ingår utgifterna i nionde EUF:s standardiserade redovisningssystem och följer de därmed sammanhängande reglerna. De problem som uppkommit med Stabex torde alltså inte återkomma med Flex. |
| --- | --- |

68

I Flex-instrumentet föreskrivs antingen budgetstöd, eller i avsaknad av sådant, förstärkningar av resurserna för nionde EUF:s programplanerade bistånd (finansieringsram A). I båda fallen ingår utgifterna i nionde EUF:s standardiserade redovisningssystem och följer de därmed sammanhängande reglerna. De problem som uppkommit med Stabex torde alltså inte återkomma med Flex.

KAPITEL IV – HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER I DE SÄRSKILDA RAPPORTER SOM REVISIONSRÄTTEN HAR OFFENTLIGGJORT SEDAN DET SENASTE FÖRFARANDET FÖR BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

Särskild rapport nr 15/2003 om granskningen av programmen för mikroprojekt som finansieras genom EUF

| 69 | Cirka 2 % av EUF-stödet lämnas i form av flerårsprogram för mikroprojekt som finansierar små infrastrukturer. Revisionsrätten har granskat förvaltningen och kontrollen vid kommissionens centrala avdelningar och på delegationerna i sex AVS-länder (Ghana, Madagaskar, Malawi, Uganda, Zambia och Zimbabwe). Revisionsrätten har också undersökt om programmålen har uppnåtts. |
| --- | --- |

69

Cirka 2 % av EUF-stödet lämnas i form av flerårsprogram för mikroprojekt som finansierar små infrastrukturer. Revisionsrätten har granskat förvaltningen och kontrollen vid kommissionens centrala avdelningar och på delegationerna i sex AVS-länder (Ghana, Madagaskar, Malawi, Uganda, Zambia och Zimbabwe). Revisionsrätten har också undersökt om programmålen har uppnåtts.

| 70 | De viktigaste iakttagelserna gäller utarbetandet av programmen, deras genomförande och konkreta resultat i de utvalda länderna. Revisionsrätten gör en positiv bedömning av programmen för mikroprojekt men har ändå upptäckt följande: |
| --- | --- |

70

De viktigaste iakttagelserna gäller utarbetandet av programmen, deras genomförande och konkreta resultat i de utvalda länderna. Revisionsrätten gör en positiv bedömning av programmen för mikroprojekt men har ändå upptäckt följande:

| 70 | Kommissionen gläder sig över revisionsrättens positiva bedömning gällande de fleråriga mikroprojektprogrammen. |
| --- | --- |

70

Kommissionen gläder sig över revisionsrättens positiva bedömning gällande de fleråriga mikroprojektprogrammen.

| a) | Kommissionens centrala avdelningar har otillräcklig information om programmen och har inte lämnat några lämpliga riktlinjer till delegationerna. Programmens förvaltningsenheter i AVS-länderna har inte alltid en tydlig rättslig status. Genomförandet av programmen med hjälp av programkostnadsförslag är ibland oklart eller långsamt. Förvaltnings- och kontrollförfarandena är över lag tillfredsställande, men uppvisar fortfarande brister, och informationssystemen är ofta dåligt utformade eller dåligt utnyttjade. |
| --- | --- |

a)

Kommissionens centrala avdelningar har otillräcklig information om programmen och har inte lämnat några lämpliga riktlinjer till delegationerna. Programmens förvaltningsenheter i AVS-länderna har inte alltid en tydlig rättslig status. Genomförandet av programmen med hjälp av programkostnadsförslag är ibland oklart eller långsamt. Förvaltnings- och kontrollförfarandena är över lag tillfredsställande, men uppvisar fortfarande brister, och informationssystemen är ofta dåligt utformade eller dåligt utnyttjade.

| a) | De centrala förvaltningarna har tidigare stött på problem när det gäller den närmare övervakningen av programmen för mikroprojekt, men de avser nu att spela en allt mer framträdande roll i fråga om tematiskt stöd och spridning av bästa praxis, och de utarbetar nu en övergripande handbok för programmen för mikroprojekt. |
| --- | --- |

a)

De centrala förvaltningarna har tidigare stött på problem när det gäller den närmare övervakningen av programmen för mikroprojekt, men de avser nu att spela en allt mer framträdande roll i fråga om tematiskt stöd och spridning av bästa praxis, och de utarbetar nu en övergripande handbok för programmen för mikroprojekt.

Förvaltningsenheterna har visserligen inte alltid en tydlig rättslig status, men villkoren för deras huvudsakliga relationer med den nationella utanordnaren anges i protokoll eller avtal.

De projekt som kräver mycket tid för förberedelser är förvisso långsamma när det gäller att inleda verksamheten och börja betala ut pengar, men de har den fördelen att människorna i lokalsamhällena förstår projekten bättre och i högre grad ansluter sig till projektets anda.

Inom ramen för nionde EUF införs det nu bestämmelser som kommer att förbättra tillförlitligheten och effektiviteten i förvaltningen av programkostnadsförslagen.

EuropeAid – Byrån för utvecklingssamarbete har nu färdigställt ett register över de mikroprojekt som pågår eller har avslutats sedan januari 2003.

| b) | Trots att man underskattar svårigheterna med att exakt mäta vad en åtgärd har för inverkan är mikroprojektens nytta för lokalbefolkningen väl omvittnad och lätt att bekräfta. Förutsättningarna tycks finnas för att resultaten skall bli varaktiga, men de kan påverkas av bristerna i de lokala förvaltningarna. |
| --- | --- |

b)

Trots att man underskattar svårigheterna med att exakt mäta vad en åtgärd har för inverkan är mikroprojektens nytta för lokalbefolkningen väl omvittnad och lätt att bekräfta. Förutsättningarna tycks finnas för att resultaten skall bli varaktiga, men de kan påverkas av bristerna i de lokala förvaltningarna.

| b) | Kommissionen fäster stor vikt vid uppbyggnaden av den institutionella kapaciteten på alla nivåer, med syftet att främja varaktiga effekter. Där det är möjligt att göra de lokala förvaltningarna och kommunerna delaktiga, är detta ett sätt att främja egenansvar och varaktiga effekter. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen fäster stor vikt vid uppbyggnaden av den institutionella kapaciteten på alla nivåer, med syftet att främja varaktiga effekter. Där det är möjligt att göra de lokala förvaltningarna och kommunerna delaktiga, är detta ett sätt att främja egenansvar och varaktiga effekter.

| 71 | Som ett resultat av denna granskning rekommenderar revisionsrätten kommissionen att |
| --- | --- |

71

Som ett resultat av denna granskning rekommenderar revisionsrätten kommissionen att

| 71 | I sina svar är kommissionen ense med det väsentliga i revisionsrättens konstateranden och rekommendationer och förklarar hur den avser att förverkliga revisionsrättens huvudsakliga rekommendationer. |
| --- | --- |

71

I sina svar är kommissionen ense med det väsentliga i revisionsrättens konstateranden och rekommendationer och förklarar hur den avser att förverkliga revisionsrättens huvudsakliga rekommendationer.

Byrån för samarbete EuropeAid avser:

| a) | förbättra organisationen av sina centrala avdelningar så att denna form av samarbete utnyttjas på ett bättre sätt, |
| --- | --- |

a)

förbättra organisationen av sina centrala avdelningar så att denna form av samarbete utnyttjas på ett bättre sätt,

| a) | Att i större utsträckning ta på sig en stödjande funktion. |
| --- | --- |

a)

Att i större utsträckning ta på sig en stödjande funktion.

| b) | ge delegationerna tydliga och samstämda riktlinjer som är anpassade till mikroprojekten, bättre kontrollera förvaltningssystemet och ge det en rättslig ram så att genomförandet av programmen kan övervakas på ett bättre sätt, |
| --- | --- |

b)

ge delegationerna tydliga och samstämda riktlinjer som är anpassade till mikroprojekten, bättre kontrollera förvaltningssystemet och ge det en rättslig ram så att genomförandet av programmen kan övervakas på ett bättre sätt,

| b) | Att samla bästa praxis till en detaljerad handbok och vaka över att tillförlitligheten och effektiviteten i handläggningen av programmen förbättras. |
| --- | --- |

b)

Att samla bästa praxis till en detaljerad handbok och vaka över att tillförlitligheten och effektiviteten i handläggningen av programmen förbättras.

| c) | se till att genomförandet av programmen gör det möjligt att övervaka hela projektperioden och iaktta tidsfristerna i enlighet med befolkningens prioriterade behov, och |
| --- | --- |

c)

se till att genomförandet av programmen gör det möjligt att övervaka hela projektperioden och iaktta tidsfristerna i enlighet med befolkningens prioriterade behov, och

| c) | Att i möjligaste mån koppla in lokala förvaltningar och kommuner i projekten för att gynna effektiviteten och garantera varaktigheten för resultaten. De bestämmelser som föreskrivs i Cotonouavtalet gör det möjligt för de decentraliserade aktörerna att spela en viktigare roll på detta område. |
| --- | --- |

c)

Att i möjligaste mån koppla in lokala förvaltningar och kommuner i projekten för att gynna effektiviteten och garantera varaktigheten för resultaten. De bestämmelser som föreskrivs i Cotonouavtalet gör det möjligt för de decentraliserade aktörerna att spela en viktigare roll på detta område.

| d) | använda realistiska metoder för att mäta resultaten och noggrannare undersöka hur mikroprojekten kan bli varaktiga på medellång sikt i AVS-länderna, särskilt när det gäller den lokala förvaltningens roll, och prioritera utvärderingar som gäller flera länder. |
| --- | --- |

d)

använda realistiska metoder för att mäta resultaten och noggrannare undersöka hur mikroprojekten kan bli varaktiga på medellång sikt i AVS-länderna, särskilt när det gäller den lokala förvaltningens roll, och prioritera utvärderingar som gäller flera länder.

| d) | Att sätta igång en systematisk tvärgående utvärdering av de fleråriga mikroprojektprogrammen år 2004. |
| --- | --- |

d)

Att sätta igång en systematisk tvärgående utvärdering av de fleråriga mikroprojektprogrammen år 2004.

---

(1)  Den första konventionen (Yaoundé I) är från 1964. Det senaste avtalet (Cotonou) undertecknades den 23 juni 2000.

1

(2)  Artiklarna 96, 103 och 112 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden. I sitt yttrande nr 12/2002 över detta förslag till budgetförordning riktade revisionsrätten uppmärksamheten på innebörden av dessa artiklarna som medför att Europaparlamentets kontrollbefogenheter minskar.

2

(3)  När det gäller nionde EUF ansvarar kommissionen för förvaltningen av 13,2 miljarder euro och EIB för 2,2 miljarder euro.

3

(4)  I AVS–EU-konventionerna om inrättande av EUF finns en artikel med följande undantagsbestämmelse: ”Det belopp som eventuellt återstår av fonden därför att den inte tagits i anspråk eller utbetalats vid slutet av [...] sista tillämpningsår skall utnyttjas tills det uttömts i överensstämmelse med samma villkor som de som föreskrivs i [konventionen].” (Artikel 216 i tredje Lomékonventionen, artikel 284.2 i fjärde Lomékonventionen, artikel 4 i första finansprotokollet till den ändrade fjärde Lomékonventionen).

4

(5)  Datum för konventionens eller avtalets ikraftträdande.

5

(6)  Programbiståndet definieras i nationella och regionala vägledande program om vilka man kommit överens med AVS-länderna.

6

(7)  Programbiståndet definieras i nationella och regionala vägledande program om vilka man kommit överens med AVS-länderna.

7

(8)  När det gäller sjätte, sjunde och åttonde EUF genomförs dessa transaktioner fortfarande av EIB under kommissionens ansvar.

8

(9)  Tidigare primära åtaganden.

9

(10)  För belopp under två miljoner euro krävs inte kommitténs samtycke.

10

(11)  I allmänhet är det AVS-ländernas finansministrar som fungerar som nationella utanordnare.

11

(12)  Tidigare sekundära åtaganden.

12

(13)  Artikel 91.1 andra stycket i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen för den allmänna budgeten.

13

(14)  Meddelande av den 16 maj 2000 (SEK(2000) 814/5).

14

(15)  I detta kapitel redovisas resultatet av en begränsad genomgång som revisionsrätten har gjort av rapporten om den ekonomiska förvaltningen under budgetåret 2003.

15

(16)  Ursprungliga anslag till sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF, räntor, övriga medel och medel som överförts från tidigare EUF.

16

(17)  Inbegripet Stabex-överföringar (sjunde EUF: 104 miljoner euro, åttonde EUF: 87 miljoner euro, totalt 191 miljoner euro).

17

(18)  I procent av totala medel.

18

(19)  Varav 732,9 miljoner euro i finansiella åtaganden, 347,4 miljoner euro i enskilda rättsliga åtaganden och 97,7 miljoner euro i betalningar, inom ramen för det förtida genomförandet av Cotonouavtalet.

19

(20)  För att uppgifterna skall kunna jämföras med uppgifterna för tidigare budgetår ingår här de åtgärder som EIB förvaltar i enlighet med sin nya förvaltningsautonomi, (tilldelning: 2 245 miljoner euro, finansiella åtaganden: 366 miljoner euro, enskilda rättsliga åtaganden: 140 miljoner euro, betalningar: 4 miljoner euro).

20

Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i årsredovisningen för EUF per den 31 december 2003.

Källa:

(21)  Revisionsrätten kan därför inte längre utarbeta en så detaljerad
  tabell 2
  som under tidigare budgetår, och inte heller lämna kommentarer till den.

21

tabell 2

(22)  I enlighet med bestämmelserna i artiklarna 96.1, 100, 101 och 125.2 i budgetförordningen för nionde EUF; konkret handlar det dels om de balansräkningar och tillhörande redovisningar som upprättats av räkenskapsföraren, dels om inkomst- och utgiftsredovisningar med tabeller som upprättats av chefsutanordnaren i samarbete med räkenskapsföraren. Årsredovisningarna presenteras för var och en av de fyra EUF och i en övergripande konsoliderad form. De årsredovisningar och upplysningar som tillhandahållits av EIB omfattas inte av denna förklaring (se fotnot 15).

22

(23)  I enlighet med artikel 103.3 i ovan nämnda budgetförordning; detta, tillsammans med artikel 1 i samma förordning, innebär att förklaringen inte omfattar den del av nionde EUF:s medel som förvaltas av EIB och under dennas ansvar (för aktuella belopp se not 5 i
  tabell 2
  , kapitel I).

23

tabell 2

(24)  I sin förklaring ger generaldirektören som ansvarar för budgeten två reservationer beträffande EUF:s redovisning, en om de begränsningar som beror på att bokföringssystemet har en föråldrad utformning och därför inte kan ge en moderniserad framställning av EUF:s tillgångar och den andra om räkenskapsförvaltningen (se även punkt 1.8, kapitel 1, om allmänna budgeten).

24

(25)  SEK(2001) 875 antogs av kommissionen den 27 juni 2001.

25

(26)  I stället för den 30 april 2004, i enlighet med Artiklarna 102 och 135 i ovannämnda budgetförordning. Ett preliminärt förslag överlämnades dock den 28 maj 2004.

26

(27)  Kommissionen har inte för revisionsrätten redogjort för utvecklingen av anslagen under budgetåret, inte heller för beloppen för åtaganden och betalningar per land när det gäller uppgifterna om de EUF-medel som härrör från EIB, vilka åsyftas i artiklarna 96 och 125.2 i budgetförordningen för nionde EUF. Revisionsrätten fick inte dessa kompletterande uppgifter från EIB förrän den 24 augusti 2004.

27

(28)  I enlighet med Artiklarna 103.2 och 135 i ovannämnda budgetförordning. En i princip slutgiltig version av räkenskaperna överlämnades dock informellt till revisionsrätten den 14 september 2004.

28

(29)  I enlighet med artikel 96.2 i ovannämnda budgetförordning.

29

(30)  I sin förklaring ger generaldirektören som ansvarar för budgeten två reservationer beträffande EUF:s redovisning, en om de begränsningar som beror på att bokföringssystemet har en föråldrad utformning och därför inte kan ge en moderniserad framställning av EUF:s tillgångar och den andra om räkenskapsförvaltningen. (Se även punkt 1.8, kapitel 1, om allmänna budgeten).

30

(31)  Not EuropeAid/HCS D(2002) 37709.

31

(32)  Dokument SEK(2004) 318.

32

(33)  Överenskommelserna gäller knappt 1 % av de fastställda beloppen.

33

(34)  Ghana, Madagaskar, Malawi, Uganda, Zambia och Zimbabwe.

34

(35)  Kenya, Mali, Mauretanien, Papua Nya Guinea, Salomonöarna och Senegal.

35

Källa: Revisionsrätten.

Källa:

(36)  Särskilt senast i årsrapporten om verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2002 (punkt 10 och svaret på denna punkt).

36

(37)  Särskilt senast i årsrapporten om verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2002 (punkt 10 och svaret på denna punkt).

37

(38)  Framför allt i samband med granskningen av revisionsrättens årsrapporter om verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåren 1999 (punkterna 46–47), 2001 (punkterna 46–47) och 2002 (punkterna 39–43).

38

(39)  Punkt 41 i kommissionens svar på årsrapporten för budgetåret 2002.

39

(40)  Punkt 23 i betänkandet om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2002.

40

(41)  Särskilt i den särskilda rapporten nr 2/95 som offentliggjordes i EGT C 167 av den 3 juli 1995 och senast i årsrapporterna om verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåren 2001 (punkt 19) och 2002 (punkt 49–51).

41

(42)  Rapport för 2003 från generaldirektören vid byrån för samarbete EuropeAid.

42

(43)  Artikel 186.2 i fjärde Lomékonventionen.

43

Grafisk illustration av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF sammantaget per den 31 december 2003

| |
| --- |

Image

---

(1)  De totala medlen i inkomst- och utgiftsredovisningen (43 408,6 miljoner euro) innehåller en avvikelse på 24,1 miljoner euro i förhållande till det totala beloppet av medel i den konsoliderade balansräkningen (43 432,7 miljoner euro), eftersom inkomst- och utgiftsredovisningen inte omfattar de kapitaliserade räntor som är knutna till Stabex (27 miljoner euro), övriga transaktioner av mindre betydelse (0,3 miljoner euro) och avsättningar till nedskrivning av kortfristiga placeringar (– 3,2 miljoner euro).

Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i EUF:s årliga inhomst- och utgiftsredovisning för 2003 och råbalans.

BILAGOR

BILAGA I

Finansiella uppgifter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

Källor till de finansiella uppgifterna

Valutaenhet

Förkortningar och symboler

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

| 1. | Budgetens ursprung |
| --- | --- |

1.

Budgetens ursprung

| 2. | Rättslig grund |
| --- | --- |

2.

Rättslig grund

| 3. | De viktigaste budgetprinciperna som fastställs i fördragen och budgetförordningen |
| --- | --- |

3.

De viktigaste budgetprinciperna som fastställs i fördragen och budgetförordningen

| 4. | Budgetens innehåll och struktur |
| --- | --- |

4.

Budgetens innehåll och struktur

| 5. | Finansiering av budgeten (budgetinkomster) |
| --- | --- |

5.

Finansiering av budgeten (budgetinkomster)

| 6. | Budgetanslagens art |
| --- | --- |

6.

Budgetanslagens art

7.   Budgetgenomförandet

| 7.1. | Ansvaret för genomförandet |
| --- | --- |

7.1.

Ansvaret för genomförandet

| 7.2. | Genomförande av inkomster |
| --- | --- |

7.2.

Genomförande av inkomster

| 7.3. | Genomförande av utgifter |
| --- | --- |

7.3.

Genomförande av utgifter

| 7.4. | Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo |
| --- | --- |

7.4.

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo

| 8. | Framläggande av räkenskaperna |
| --- | --- |

8.

Framläggande av räkenskaperna

| 9. | Extern granskning |
| --- | --- |

9.

Extern granskning

| 10. | Ansvarsfrihet och uppföljning |
| --- | --- |

10.

Ansvarsfrihet och uppföljning

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

KÄLLOR TILL DE FINANSIELLA UPPGIFTERNA

De finansiella uppgifterna i denna bilaga har hämtats från Europeiska gemenskapernas årsredovisning (1) samt från andra bokföringshandlingar från kommissionen. Den geografiska fördelningen har fastställts i överensstämmelse med landskoderna i kommissionens system för bokföringsinformation (Sincom 2). Som kommissionen har påpekat är samtliga uppgifter som fördelats per medlemsstat, oavsett om det gäller inkomster eller utgifter, resultatet av uträkningar som endast ger en begränsad bild av de fördelar varje medlemssstat drar av unionen. De bör därför tolkas med försiktighet.

VALUTAENHET

Alla finansiella uppgifter redovisas i miljoner euro. När totalsummor förekommer är de avrundade från det exakta värdet. De motsvarar därför inte nödvändigtvis summan av de avrundade siffrorna.

FÖRKORTNINGAR OCH SYMBOLER

| AT | Österrike |
| --- | --- |
| Avd. | Avdelning i budgeten |
| Avs. | Avsnitt i budgeten |
| BB | Betalningsbemyndiganden |
| BE | Belgien |
| BF | Budgetförordningen av den 25 juni 2002 |
| BFB | Bemyndiganden för betalningar |
| BFÅ | Bemyndiganden för åtaganden |
| BNI | Bruttonationalinkomst |
| DA | Differentierade anslag |
| DE | Tyskland |
| DK | Danmark |
| DKK | Dansk krona |
| EEG | Europeiska ekonomiska gemenskapen |
| EFTA | Europeiska frihandelssammanslutningen |
| EG | Europeiska gemenskapen (gemenskaperna) |
| EKSG | Europeiska kol- och stålgemenskapen |
| EL | Grekland |
| ES | Spanien |
| EU | Europeiska unionen |
| EU-15 | Totalt för Europeiska unionens 15 medlemsstater |
| Euratom | Europeiska atomenergigemenskapen |
| EUT | Europeiska unionens officiella tidning |
| FI | Finland |
| FR | Frankrike |
| GBP | Brittiskt pund sterling |
| GI | Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III) |
| IDA | Icke-differentierade anslag |
| IE | Irland |
| IT | Italien |
| K. | Kapitel i budgeten |
| LU | Luxemburg |
| Moms | Mervärdesskatt |
| NL | Nederländerna |
| PT | Portugal |
| SE | Sverige |
| SEK | Svensk krona |
| Ua. | Underavsnitt i budgeten |
| UK | Förenade kungariket |
| ÅB | Åtagandebemyndiganden |
| 0,0 | Data mellan noll och 0,05 |
| — | Uppgift saknas |
| % | Procent |

AT

Österrike

Avd.

Avdelning i budgeten

Avs.

Avsnitt i budgeten

BB

Betalningsbemyndiganden

BE

Belgien

BF

Budgetförordningen av den 25 juni 2002

BFB

Bemyndiganden för betalningar

BFÅ

Bemyndiganden för åtaganden

BNI

Bruttonationalinkomst

DA

Differentierade anslag

DE

Tyskland

DK

Danmark

DKK

Dansk krona

EEG

Europeiska ekonomiska gemenskapen

EFTA

Europeiska frihandelssammanslutningen

EG

Europeiska gemenskapen (gemenskaperna)

EKSG

Europeiska kol- och stålgemenskapen

EL

Grekland

ES

Spanien

EU

Europeiska unionen

EU-15

Totalt för Europeiska unionens 15 medlemsstater

Euratom

Europeiska atomenergigemenskapen

EUT

Europeiska unionens officiella tidning

FI

Finland

FR

Frankrike

GBP

Brittiskt pund sterling

GI

Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III)

IDA

Icke-differentierade anslag

IE

Irland

IT

Italien

K.

Kapitel i budgeten

LU

Luxemburg

Moms

Mervärdesskatt

NL

Nederländerna

PT

Portugal

SE

Sverige

SEK

Svensk krona

Ua.

Underavsnitt i budgeten

UK

Förenade kungariket

ÅB

Åtagandebemyndiganden

0,0

Data mellan noll och 0,05

—

Uppgift saknas

%

Procent

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

1.   BUDGETENS URSPRUNG

Budgeten innehåller Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska kol- och stålgemenskapens utgifter (Euratom). Den innehåller också de administrativa utgifterna för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor och i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, liksom alla andra utgifter som rådet anser bör låta belasta budgeten för genomförandet av sin politik.

2.   RÄTTSLIG GRUND

Budgeten följer de finansiella bestämmelserna i Romfördragen (2)
   (3) (artiklarna 268–280 i EG-fördraget och artiklarna 171–183 i Euratomfördraget) samt budgetförordningarna (4).

3.   DE VIKTIGASTE BUDGETPRINCIPERNA SOM FASTSTÄLLS I FÖRDRAGEN OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Alla gemenskapens inkomstposter och alla utgiftsposter skall ingå i en enda budget (principen om enhet och riktighet). Budgeten godkänns för ett budgetår (principen om ettårighet). Budgetens inkomster och utgifter skall balansera varandra (principen om balans). Räkenskaperna upprättas, verkställs och läggs fram i euro (principen om en enda beräkningsenhet). Inkomster skall användas utan åtskillnad för att finansiera alla utgifter och skall, liksom utgifterna, i sin helhet föras in i budgeten och sedan i årsräkenskaperna utan justering mellan poster (principen om universalitet). Anslagen skall specificeras i avdelningar och kapitel, kapitlen är indelade i artiklar och punkter (principen om specificering). Budgetanslagen används i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning, dvs. i enlighet med principen om ekonomi, ändamålsenlighet och effektivitet (principen om sund ekonomisk förvaltning). Budgeten skall upprättas och genomföras och räkenskaperna skall läggas fram med hänsyn tagen till principen om klarhet och öppenhet (principen om öppenhet). Det finns några undantag från dessa allmänna principer.

4.   BUDGETENS INNEHÅLL OCH STRUKTUR

Budgeten skall utgöras av en ”sammanställning över inkomster och utgifter” och separata avsnitt för varje institutions ”inkomst- och utgiftsberäkningar”. De åtta avsnitten är (I) Europaparlamentet, (II) Rådet, (III) Kommissionen, (IV) Domstolen, (V) Revisionsrätten, (VI) Ekonomiska och sociala kommittén, (VII) Regionkommittén och (VIII) Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen.

Inom varje avsnitt klassificeras inkomst- och utgiftsposter under budgetrubriker (avdelningar, kapitel, artiklar och, vid behov, punkter) i enlighet med typ eller användningsområde.

5.   FINANSIERING AV BUDGETEN (BUDGETINKOMSTER)

Budgeten finansieras huvudsakligen av gemenskapens egna medel: jordbrukstullar, socker- och isoglukosavgifter, tullar, egna medel från mervärdesskatt och egna medel beräknade på grundval av BNI (5).

Utöver de egna medlen finns det också andra, mindre betydelsefulla inkomster (se grafisk illustration I).

6.   BUDGETANSLAGENS ART

I budgeten skiljer man på följande slag av anslag för att täcka de beräknade utgifterna:

| a) | Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):






  — | Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår. |
| --- | --- | --- |

a)

Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):

—

Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår.

| — | Betalningsbemyndiganden täcker utgifter från åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden täcker utgifter från åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren.

| b) | Icke-differentierade anslag (IDA) täcker åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår. |
| --- | --- |

b)

Icke-differentierade anslag (IDA) täcker åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår.

Därför är det viktigt att beräkna följande två totalsummor för varje budgetår:

| a) | Totalsumman för bemyndiganden för åtaganden (BFÅ) (6) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (6). |
| --- | --- |

a)

Totalsumman för bemyndiganden för åtaganden (BFÅ) (6) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (6).

| b) | Totalsumman för bemyndiganden för betalningar (BFB) (6) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (6). |
| --- | --- |

b)

Totalsumman för bemyndiganden för betalningar (BFB) (6) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (6).

Budgetinkomsterna avses täcka totala bemyndiganden för betalningar. Åtagandebemyndiganden behöver inte täckas av inkomster.

Följande förenklade figur (med fiktiva belopp) visar vilken inverkan dessa olika typer av åtaganden har på varje budgetår.

7.   BUDGETGENOMFÖRANDET

7.1   Ansvaret för genomförandet

Kommissionen genomför budgeten under eget ansvar i överensstämmelse med budgetförordningen och inom de tilldelade anslagen. Kommissionen tilldelar de andra institutionerna nödvändiga befogenheter för genomförandet av de avsnitt i budgeten som berör dem (7). Budgetförordningen fastställer förfaranden för genomförandet och i synnerhet det ansvar som vilar på institutionernas utanordnare, räkenskapsförare, förskottsförvaltare och internrevisorer. Inom två viktiga särskilda områden (främst EUGFJ-garanti och strukturfonderna) delas förvaltningen av gemenskapsmedlen med medlemsstaterna.

7.2   Genomförande av inkomster

Beräknade inkomster tas upp i budgeten med förbehåll för eventuella ändringar till följd av ändringsbudgetar.

Det budgetmässiga genomförandet av inkomsterna innebär att fordringar fastställs och gemenskapernas inkomster uppbärs (egna medel och andra inkomster). För detta gäller särskilda regler (8). Budgetårets faktiska inkomster definieras som summan av inkasserade medel från fastställda fordringar för innevarande budgetår och inkasserade medel från fordringar som avser tidigare budgetår.

7.3   Genomförande av utgifter

De beräknade utgifterna tas upp i budgeten.

Det budgetmässiga genomförandet av utgifterna, dvs. utvecklingen och användandet av anslagen, kan sammanfattas på följande sätt:

| a) | Bemyndiganden för åtaganden:






  i) | Anslagens utveckling: Samtliga bemyndiganden för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen. |
| --- | --- | --- |

a)

Bemyndiganden för åtaganden:

i)

Anslagens utveckling: Samtliga bemyndiganden för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen.

| ii) | Användande av anslagen: De slutliga bemyndigandena för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att utnyttjas i form av gjorda åtaganden (utnyttjade bemyndiganden för åtaganden = summan av gjorda åtaganden). |
| --- | --- |

ii)

Användande av anslagen: De slutliga bemyndigandena för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att utnyttjas i form av gjorda åtaganden (utnyttjade bemyndiganden för åtaganden = summan av gjorda åtaganden).

| iii) | Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt. |
| --- | --- |

iii)

Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

| iv) | Anslag som förfaller: Saldot förfaller. |
| --- | --- |

iv)

Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

| b) | Bemyndiganden för betalningar:






  i) | Anslagens utveckling: Samtliga bemyndiganden för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar. |
| --- | --- | --- |

b)

Bemyndiganden för betalningar:

i)

Anslagens utveckling: Samtliga bemyndiganden för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar.

| ii) | Användande av anslagen: Bemyndigandena för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att användas som betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade bemyndiganden för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag). |
| --- | --- |

ii)

Användande av anslagen: Bemyndigandena för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att användas som betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade bemyndiganden för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag).

| iii) | Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt. |
| --- | --- |

iii)

Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

| iv) | Anslag som förfaller: Saldot förfaller. |
| --- | --- |

iv)

Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

| v) | Samtliga betalningar under budgetåret: Betalningar från bemyndiganden för betalningar för budgetåret + betalningar från bemyndiganden för betalningar som förts över från det föregående budgetåret. |
| --- | --- |

v)

Samtliga betalningar under budgetåret: Betalningar från bemyndiganden för betalningar för budgetåret + betalningar från bemyndiganden för betalningar som förts över från det föregående budgetåret.

| vi) | Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (se punkt 7.4) = betalningar mot bemyndiganden för betalningar för budgetåret + bemyndiganden för betalningar för budgetåret som överförts till det följande budgetåret. |
| --- | --- |

vi)

Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (se punkt 7.4) = betalningar mot bemyndiganden för betalningar för budgetåret + bemyndiganden för betalningar för budgetåret som överförts till det följande budgetåret.

7.4   Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten upprättas vid varje budgetårs slut. Detta bestämmer årets saldo som skall föras in i budgeten för nästa budgetår via en ändringsbudget.

8.   FRAMLÄGGANDE AV RÄKENSKAPERNA

Räkenskaperna för ett visst budgetår överlämnas senast den 1 maj följande budgetår till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. Räkenskaperna framläggs i form av årsredovisningar och rapporter om hur budgeten genomförts och åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen samt om den ekonomiska förvaltningen.

9.   EXTERN GRANSKNING

Sedan 1977 utför Europeiska gemenskapernas revisionsrätt den externa granskningen av budgeten (9). Revisionsrätten granskar alla inkomst- och utgiftskonton i budgeten. Den skall förse Europaparlamentet och rådet med en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Den kontrollerar också att inkomsterna och utgifterna är lagliga och korrekta samt att den ekonomiska förvaltningen har varit sund. Dessa granskningar får göras innan det ifrågavarande budgetåret avslutats. Revisionen utförs på grundval av bokföringsmaterial och, när så är nödvändigt, på plats vid gemenskapernas institutioner, i medlemsstaterna och i tredjeländer. Revisionsrätten upprättar en årsrapport för varje budgetår och kan också när som helst framföra sina iakttagelser i särskilda frågor samt yttra sig på begäran av någon av gemenskapernas institutioner.

10.   ANSVARSFRIHET OCH UPPFÖLJNING

Från och med 1977 gäller följande bestämmelser (10): Före den 30 april andra året efter det aktuella budgetåret beviljar Europaparlamentet, på rådets rekommendation, kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten. För att kunna göra detta går rådet och Europaparlamentet igenom räkenskaperna som kommissionen har lagt fram, samt revisionsrättens årsrapport och särskilda rapporter. Institutionerna måste vidta lämpliga åtgärder till följd av kommentarerna i besluten om beviljande av ansvarsfrihet och rapportera om vidtagna åtgärder.

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 2003 OCH BUDGETGENOMFÖRANDET UNDER BUDGETÅRET 2003

| GI I | 2003 års budget — beräknade inkomster och slutliga bemyndiganden för betalningar |
| --- | --- |
| GI II | 2003 års budget — bemyndiganden för åtaganden |
| GI III | Tillgängliga bemyndiganden för åtaganden 2003 och användningen av dessa, fördelade efter budgetplanens rubriker |
| GI IV | Tillgängliga bemyndiganden för betalningar 2003 och användningen av dessa, fördelade efter budgetplanens rubriker |
| GI V | Egna medel 2003 — Faktiska inkomster per medlemsstat |
| GI VI | Betalningar gjorda under 2003 i varje medlemsstat |

GI I

2003 års budget — beräknade inkomster och slutliga bemyndiganden för betalningar

GI II

2003 års budget — bemyndiganden för åtaganden

GI III

Tillgängliga bemyndiganden för åtaganden 2003 och användningen av dessa, fördelade efter budgetplanens rubriker

GI IV

Tillgängliga bemyndiganden för betalningar 2003 och användningen av dessa, fördelade efter budgetplanens rubriker

GI V

Egna medel 2003 — Faktiska inkomster per medlemsstat

GI VI

Betalningar gjorda under 2003 i varje medlemsstat

HISTORISKA DATA AVSEENDE GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN (1999–2003)

| GI VII | Utveckling och användning av bemyndiganden för betalningar under perioden 1999–2003, enligt budgetplanens rubriker |
| --- | --- |

GI VII

Utveckling och användning av bemyndiganden för betalningar under perioden 1999–2003, enligt budgetplanens rubriker

| Grafisk illustration I


  2003 års budget — Beräknade inkomster och slutliga bemyndiganden för betalningar

  (för inkomsterna se ”Grundläggande information om budgeten”, punkt 7.2. För utgifterna se ”Grundläggande information om budgeten”, punkt 7.3 och för närmare uppgifter se GI IV, kolumn a) |
| --- |
| |

Grafisk illustration I

2003 års budget — Beräknade inkomster och slutliga bemyndiganden för betalningar

(för inkomsterna se ”Grundläggande information om budgeten”, punkt 7.2. För utgifterna se ”Grundläggande information om budgeten”, punkt 7.3 och för närmare uppgifter se GI IV, kolumn a)

Image

| Grafisk illustration II


  2003 års budget — Bemyndiganden för åtaganden

  (efter tilläggs budgetar. För närmare uppgifter, se GI III, kolumn (b)) |
| --- |
| |
| Anm.:
  Totala bemyndiganden för åtaganden balanseras inte av budgetinkomsterna för 2003 eftersom åtagandebemyndigandena också innehåller belopp som skall finansieras av budgetinkomster från kommande år. |

Grafisk illustration II

2003 års budget — Bemyndiganden för åtaganden

(efter tilläggs budgetar. För närmare uppgifter, se GI III, kolumn (b))

Image

Anm.:

Totala bemyndiganden för åtaganden balanseras inte av budgetinkomsterna för 2003 eftersom åtagandebemyndigandena också innehåller belopp som skall finansieras av budgetinkomster från kommande år.

Grafisk illustration III

Tillgängliga bemyndiganden för åtaganden 2003 och användningen av dessa, fördelade efter budgetplanens rubriker

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Budgetplanens rubriker och sektorer [avsnitt (Avs.), underavsnitt (UA.), avdelning (AVD.) och kapitel (K.) som motsvarar benämningarna i kontoplanen 2003] | Budgetplan | Slutliga anslag | Anslagens användning |
| Belopp (16) | Andel (%) | Åtaganden Gjorda 2003 | Användn.- grad % | Överfört Till 2004 (17) | Förfallna anslag | Andel(%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(d) | (d) | (e) = (b) -(c) -(d) | (e)/(b) |
| 1. | Den gemensamma jordbrukspolitiken | 47 378 | 44 864,5 | 94,7 | 44 462,0 | 99,1 | 41,4 | 361,2 | 0,8 |
| | Sektorer | | 40 117,2 | | 39 782,4 | 99,2 | 0,2 | 334,7 | 0,8 |
| 1.1 | Jordbruksgrödor (K. B1-10) | | 16 815,0 | | 16 809,4 | 100,0 | — | 5,6 | 0,0 |
| 1.2 | Socker (K. B1-11) | | 1 278,0 | | 1 277,4 | 100,0 | — | 0,6 | 0,0 |
| 1.3 | Fettämn. o. proteinhaltiga ämn. (K. B1-12 och B1-13) | | 2 737,0 | | 2 734,9 | 99,9 | — | 2,1 | 0,1 |
| 1.4 | Frukt och grönsaker (K. B1-15) | | 1 559,0 | | 1 532,2 | 98,3 | — | 26,8 | 1,7 |
| 1.5 | Vin (K. B1-16) | | 1 244,0 | | 1 213,0 | 97,5 | — | 31,0 | 2,5 |
| 1.6 | Tobak (K. B1-17) | | 973,0 | | 960,2 | 98,7 | — | 12,8 | 1,3 |
| 1.7 | Mjölkprodukter (K. B1-20) | | 2 801,0 | | 2 796,2 | 99,8 | — | 4,8 | 0,2 |
| 1.8 | Kött, ägg, fjäderfäkött (K. B1-21 till 24) | | 10 425,5 | | 10 344,3 | 99,2 | — | 81,2 | 0,8 |
| 1.9 | Diverse sektorer (K. B1-14 och 18) | | 1 242,0 | | 1 221,2 | 98,3 | — | 20,8 | 1,7 |
| 1.10 | Andra åtgärder (K. B1-25 till 39) | | 1 042,7 | | 893,5 | 85,7 | 0,2 | 149,1 | 14,3 |
| 1.11 | Landsbygdens utveckling och kompletterande åtgärder (K. B1-4 och B1-5) | | 4 747,3 | | 4 679,6 | 98,6 | 41,2 | 26,5 | 0,6 |
| 2. | Strukturåtgärder | 33 968 | 34 012,5 | 100,1 | 33 987,0 | 99,9 | 3,7 | 21,9 | 0,1 |
| | Strukturfonder | | 31 130,4 | (16) | 31 109,7 | 99,9 | 0,3 | 20,5 | 0,1 |
| 2.1 | Mål 1 (K. B2-10) | | 21 577,1 | | 21 576,9 | 100,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 |
| 2.2 | Mål 2 (K. B2-11) | | 3 651,8 | | 3 651,8 | 100,0 | — | — | — |
| 2.3 | Mål 3 (K. B2-12) | | 3 718,9 | | 3 718,9 | 100,0 | — | — | — |
| 2.4 | Övriga strukturåtgärder (K. B2-13) | | 171,9 | | 171,9 | 100,0 | — | — | — |
| 2.5 | Gemenskapsinitiativ (K. B2-14) | | 1 866,4 | | 1 853,7 | 99,3 | — | 12,7 | 0,7 |
| 2.6 | Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd (K. B2-16) | | 144,3 | | 136,4 | 94,5 | 0,3 | 7,6 | 5,2 |
| 2.7 | Andra särskilda strukturåtgärder (K. B2-2) | | 12,0 | | 12,0 | 100,0 | — | — | — |
| 2.8 | Sammanhållningsfonden (K. B2-3) | | 2 870,1 | | 2 865,3 | 99,8 | 3,4 | 1,4 | 0,0 |
| 3. | Inre politik | 6 796 | 7 744,1 | 114,0 | 7 172,7 | 92,6 | 430,0 | 141,4 | 1,8 |
| 3.1 | Forskning och teknisk utveckling (UA. B6) | | 4 597,5 | (16) | 4 280,7 | 93,1 | 311,4 | 5,3 | 0,1 |
| 3.2 | Andra strukturåtgärder (AVD. B2-4 till 9) | | 284,5 | (18) | 261,9 | 92,1 | 3,3 | 19,3 | 6,8 |
| 3.3 | Utbildning, ungdomsfrågor och social verksamhet (UA. B3) | | 1 177,8 | | 1 076,1 | 91,4 | 62,5 | 39,3 | 3,3 |
| 3.4 | Energi, Euratom och miljö (UA. B4) | | 318,3 | | 283,6 | 89,1 | 17,6 | 17,1 | 5,4 |
| 3.5 | Konsumentskydd, inre markn., industri o. transeurop. nät (UA. B5) | | 1 366,1 | | 1 270,4 | 93,0 | 35,2 | 60,5 | 4,4 |
| 4. | Externa åtgärder | 4 972 | 5 219,1 | 105,0 | 5 066,7 | 97,1 | 93,5 | 58,9 | 1,1 |
| 4.1 | Livsmedelsbistånd (AVD. B7-2) | | 1 030,0 | (16) | 1 024,8 | 99,5 | 0,4 | 4,8 | 0,5 |
| 4.2 | Samarbete (AVD. B7-3 till 5) | | 3 067,9 | | 2 961,2 | 96,5 | 84,1 | 22,6 | 0,7 |
| 4.3 | Andra samarbetsåtgärder (AVD. B7-6) | | 488,4 | | 473,5 | 97,0 | 3,6 | 11,3 | 2,3 |
| 4.4 | Initiativ för demokrati och skydd av mänskliga rättigheter (AVD. B7-7) | | 107,8 | | 105,9 | 98,2 | 1,8 | 0,1 | 0,1 |
| 4.5 | Yttre aspekter på delar av gemenskapens politik (B7-8) | | 284,9 | | 261,8 | 91,9 | 3,5 | 19,6 | 6,9 |
| 4.6 | Reserv för administrativa utgifter — rubrik 4 (K. B7-96) | | 0,1 | | — | — | — | 0,1 | 100,0 |
| 4.7 | Strategin inför anslutningen av medelhavsländerna (K B7-04 och 05) | | 186,3 | | 185,9 | 99,8 | 0,0 | 0,3 | 0,2 |
| 4.8 | Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (UA. B8) | | 53,7 | | 53,6 | 99,8 | 0,0 | 0,1 | 0,1 |
| 5. | Administrativa utgifter | 5 211 | 5 615,8 | 107,8 | 5 545,3 | 98,7 | 39,4 | 31,1 | 0,6 |
| 5.1 | Parlamentet (Avs. I) | | 1 154,3 | (16) | 1 137,0 | 98,5 | 5,2 | 12,1 | 1,0 |
| 5.2 | Rådet (Avs. II) | | 453,7 | | 443,2 | 97,7 | 7,5 | 3,0 | 0,7 |
| 5.3 | Kommissionen (Avs. III) | | 3 639,7 | | 3 605,1 | 99,0 | 25,3 | 9,4 | 0,3 |
| 5.4 | Domstolen (Avs. IV) | | 152,5 | | 150,6 | 98,8 | 0,7 | 1,1 | 0,7 |
| 5.5 | Revisionsrätten (Avs. V) | | 77,5 | | 74,8 | 96,5 | 0,2 | 2,4 | 3,2 |
| 5.6 | Ekonomiska och sociala kommittén (Avs. VI) | | 84,2 | | 82,3 | 97,7 | 0,4 | 1,6 | 1,8 |
| 5.7 | Regionkommittén (Avs. VII) | | 49,6 | | 48,3 | 97,5 | 0,1 | 1,2 | 2,3 |
| 5.8 | Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (Avs. VIII) | | 4,4 | | 4,1 | 91,3 | — | 0,4 | 8,7 |
| 6. | Reserver | 434 | 327,8 | 75,5 | 147,9 | 45,1 | — | 179,9 | 54,9 |
| 6.1 | Reserv för garantier (K. B0-23 och 24) | | 225,8 | | 147,9 | 65,5 | — | 77,9 | 34,5 |
| 6.2 | Reserver för katastrofbistånd (K. B7-91) | | 102,0 | | — | — | — | 102,0 | 100,0 |
| 7. | Stöd inför anslutningen | 3 386 | 3 449,0 | 101,9 | 3 393,3 | 98,4 | 42,8 | 12,9 | 0,4 |
| 7.1 | Sapard (K. B7-01) | | 564,0 | (16) | 560,1 | 99,3 | 3,9 | 0,0 | 0,0 |
| 7.2 | Ispa (K. B7-02) | | 1 129,0 | | 1 129,0 | 100,0 | 0,0 | 0,1 | 0,0 |
| 7.3 | Phare (stöd inför anslutningen) (K. B7-03) | | 1 755,9 | | 1 704,2 | 97,1 | 38,9 | 12,9 | 0,7 |
| 8. | Reserver och avsättningar (K. B0-4) | | — | | — | — | — | — | — |
| Totalsumma för bemyndiganden för åtaganden | 102 145 | 101 232,9 | 99,1 | 99 774,8 | 98,6 | 650,8 | 807,2 | 0,8 |
| Totalsumma för bemyndiganden för betalningar | 102 767 | 98 338,7 | 95,7 | 90 557,5 | 92,1 | 2 246,0 | 5 535,2 | 5,6 |

(miljoner euro och %)

Budgetplanens rubriker och sektorer [avsnitt (Avs.), underavsnitt (UA.), avdelning (AVD.) och kapitel (K.) som motsvarar benämningarna i kontoplanen 2003]

Budgetplan

Slutliga anslag

Anslagens användning

Belopp (16)

Andel (%)

Åtaganden Gjorda 2003

Användn.- grad %

Överfört Till 2004 (17)

Förfallna anslag

Andel(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(d)

(d)

(e) = (b) -(c) -(d)

(e)/(b)

1.

Den gemensamma jordbrukspolitiken

47 378

44 864,5

94,7

44 462,0

99,1

41,4

361,2

0,8

Sektorer

40 117,2

39 782,4

99,2

0,2

334,7

0,8

1.1

Jordbruksgrödor (K. B1-10)

16 815,0

16 809,4

100,0

—

5,6

0,0

1.2

Socker (K. B1-11)

1 278,0

1 277,4

100,0

—

0,6

0,0

1.3

Fettämn. o. proteinhaltiga ämn. (K. B1-12 och B1-13)

2 737,0

2 734,9

99,9

—

2,1

0,1

1.4

Frukt och grönsaker (K. B1-15)

1 559,0

1 532,2

98,3

—

26,8

1,7

1.5

Vin (K. B1-16)

1 244,0

1 213,0

97,5

—

31,0

2,5

1.6

Tobak (K. B1-17)

973,0

960,2

98,7

—

12,8

1,3

1.7

Mjölkprodukter (K. B1-20)

2 801,0

2 796,2

99,8

—

4,8

0,2

1.8

Kött, ägg, fjäderfäkött (K. B1-21 till 24)

10 425,5

10 344,3

99,2

—

81,2

0,8

1.9

Diverse sektorer (K. B1-14 och 18)

1 242,0

1 221,2

98,3

—

20,8

1,7

1.10

Andra åtgärder (K. B1-25 till 39)

1 042,7

893,5

85,7

0,2

149,1

14,3

1.11

Landsbygdens utveckling och kompletterande åtgärder (K. B1-4 och B1-5)

4 747,3

4 679,6

98,6

41,2

26,5

0,6

2.

Strukturåtgärder

33 968

34 012,5

100,1

33 987,0

99,9

3,7

21,9

0,1

Strukturfonder

31 130,4

(16)

31 109,7

99,9

0,3

20,5

0,1

2.1

Mål 1 (K. B2-10)

21 577,1

21 576,9

100,0

0,0

0,2

0,0

2.2

Mål 2 (K. B2-11)

3 651,8

3 651,8

100,0

—

—

—

2.3

Mål 3 (K. B2-12)

3 718,9

3 718,9

100,0

—

—

—

2.4

Övriga strukturåtgärder (K. B2-13)

171,9

171,9

100,0

—

—

—

2.5

Gemenskapsinitiativ (K. B2-14)

1 866,4

1 853,7

99,3

—

12,7

0,7

2.6

Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd (K. B2-16)

144,3

136,4

94,5

0,3

7,6

5,2

2.7

Andra särskilda strukturåtgärder (K. B2-2)

12,0

12,0

100,0

—

—

—

2.8

Sammanhållningsfonden (K. B2-3)

2 870,1

2 865,3

99,8

3,4

1,4

0,0

3.

Inre politik

6 796

7 744,1

114,0

7 172,7

92,6

430,0

141,4

1,8

3.1

Forskning och teknisk utveckling (UA. B6)

4 597,5

(16)

4 280,7

93,1

311,4

5,3

0,1

3.2

Andra strukturåtgärder (AVD. B2-4 till 9)

284,5

(18)

261,9

92,1

3,3

19,3

6,8

3.3

Utbildning, ungdomsfrågor och social verksamhet (UA. B3)

1 177,8

1 076,1

91,4

62,5

39,3

3,3

3.4

Energi, Euratom och miljö (UA. B4)

318,3

283,6

89,1

17,6

17,1

5,4

3.5

Konsumentskydd, inre markn., industri o. transeurop. nät (UA. B5)

1 366,1

1 270,4

93,0

35,2

60,5

4,4

4.

Externa åtgärder

4 972

5 219,1

105,0

5 066,7

97,1

93,5

58,9

1,1

4.1

Livsmedelsbistånd (AVD. B7-2)

1 030,0

(16)

1 024,8

99,5

0,4

4,8

0,5

4.2

Samarbete (AVD. B7-3 till 5)

3 067,9

2 961,2

96,5

84,1

22,6

0,7

4.3

Andra samarbetsåtgärder (AVD. B7-6)

488,4

473,5

97,0

3,6

11,3

2,3

4.4

Initiativ för demokrati och skydd av mänskliga rättigheter (AVD. B7-7)

107,8

105,9

98,2

1,8

0,1

0,1

4.5

Yttre aspekter på delar av gemenskapens politik (B7-8)

284,9

261,8

91,9

3,5

19,6

6,9

4.6

Reserv för administrativa utgifter — rubrik 4 (K. B7-96)

0,1

—

—

—

0,1

100,0

4.7

Strategin inför anslutningen av medelhavsländerna (K B7-04 och 05)

186,3

185,9

99,8

0,0

0,3

0,2

4.8

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (UA. B8)

53,7

53,6

99,8

0,0

0,1

0,1

5.

Administrativa utgifter

5 211

5 615,8

107,8

5 545,3

98,7

39,4

31,1

0,6

5.1

Parlamentet (Avs. I)

1 154,3

(16)

1 137,0

98,5

5,2

12,1

1,0

5.2

Rådet (Avs. II)

453,7

443,2

97,7

7,5

3,0

0,7

5.3

Kommissionen (Avs. III)

3 639,7

3 605,1

99,0

25,3

9,4

0,3

5.4

Domstolen (Avs. IV)

152,5

150,6

98,8

0,7

1,1

0,7

5.5

Revisionsrätten (Avs. V)

77,5

74,8

96,5

0,2

2,4

3,2

5.6

Ekonomiska och sociala kommittén (Avs. VI)

84,2

82,3

97,7

0,4

1,6

1,8

5.7

Regionkommittén (Avs. VII)

49,6

48,3

97,5

0,1

1,2

2,3

5.8

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (Avs. VIII)

4,4

4,1

91,3

—

0,4

8,7

6.

Reserver

434

327,8

75,5

147,9

45,1

—

179,9

54,9

6.1

Reserv för garantier (K. B0-23 och 24)

225,8

147,9

65,5

—

77,9

34,5

6.2

Reserver för katastrofbistånd (K. B7-91)

102,0

—

—

—

102,0

100,0

7.

Stöd inför anslutningen

3 386

3 449,0

101,9

3 393,3

98,4

42,8

12,9

0,4

7.1

Sapard (K. B7-01)

564,0

(16)

560,1

99,3

3,9

0,0

0,0

7.2

Ispa (K. B7-02)

1 129,0

1 129,0

100,0

0,0

0,1

0,0

7.3

Phare (stöd inför anslutningen) (K. B7-03)

1 755,9

1 704,2

97,1

38,9

12,9

0,7

8.

Reserver och avsättningar (K. B0-4)

—

—

—

—

—

—

Totalsumma för bemyndiganden för åtaganden

102 145

101 232,9

99,1

99 774,8

98,6

650,8

807,2

0,8

Totalsumma för bemyndiganden för betalningar

102 767

98 338,7

95,7

90 557,5

92,1

2 246,0

5 535,2

5,6

Grafisk illustration IV

Tillgängliga bemyndiganden för betalningar 2003 och användn. av dessa, fördelade efter budgetplanens rubriker

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Budgetplanens rubriker och sektorer [avsnitt (Avs.), underavsnitt (UA.), avdelning (AVD.) och kapitel (K.) | Slutliga anslag (19) | Anslagens användning |
| Betalningar som gjorts 2003 | Användn.-grad % | Överfört Till 2004 | Förfallna anslag | Andel (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (d) = (a) -(b) -(c) | (d)/(a) |
| 1. | Den gemensamma jordbrukspolitiken | 45 095,7 | 44 379,2 | 98,4 | 331,4 | 385,0 | 0,9 |
| | Sektorer | 40 348,4 | 39 699,6 | 98,4 | 290,2 | 358,5 | 0,9 |
| 1.1 | Jordbruksgrödor (K. B1-10) | 16 815,0 | 16 809,4 | 100,0 | — | 5,6 | 0,0 |
| 1.2 | Socker (K. B1-11) | 1 278,5 | 1 277,4 | 99,9 | — | 1,1 | 0,1 |
| 1.3 | Fettämn. o. proteinhaltiga ämn. (K. B1-12 och 13) | 2 737,0 | 2 734,9 | 99,9 | — | 2,1 | 0,1 |
| 1.4 | Frukt och grönsaker (K. B1-15) | 1 559,0 | 1 532,2 | 98,3 | — | 26,8 | 1,7 |
| 1.5 | Vin (K. B1-16) | 1 244,0 | 1 213,0 | 97,5 | — | 31,0 | 2,5 |
| 1.6 | Tobak (K. B1-17) | 981,2 | 957,5 | 97,6 | 9,5 | 14,2 | 1,4 |
| 1.7 | Mjölkprodukter (K. B1-20) | 2 801,0 | 2 796,2 | 99,8 | — | 4,8 | 0,2 |
| 1.8 | Kött, ägg, fjäderfäkött (K. B1-21 till 24) | 10 425,5 | 10 344,3 | 99,2 | — | 81,2 | 0,8 |
| 1.9 | Diverse sektorer (K. B1-14 och B1-18) | 1 242,0 | 1 221,2 | 98,3 | — | 20,8 | 1,7 |
| 1.10 | Andra åtgärder (K. B1-25 till 39) | 1 265,2 | 813,5 | 64,3 | 280,7 | 171,0 | 13,5 |
| 1.11 | Landsbygdens utveckling och kompletterande åtgärder (AVD. B1-4 och 5) | 4 747,3 | 4 679,6 | 98,6 | 41,2 | 26,5 | 0,6 |
| 2. | Strukturåtgärder | 31 837,8 | 28 527,6 | 89,6 | 176,5 | 3 133,8 | 9,8 |
| | Strukturfonder | 29 553,6 | 26 243,5 | 88,8 | 176,5 | 3 133,7 | 10,6 |
| 2.1 | Mål 1 (K. B2-10) | 20 035,7 | 18 986,0 | 94,8 | 89,1 | 960,7 | 4,8 |
| 2.2 | Mål 2 (K. B2-11) | 3 950,0 | 3 587,0 | 90,8 | — | 363,1 | 9,2 |
| 2.3 | Mål 3 (K. B2-12) | 3 427,1 | 2 548,3 | 74,4 | — | 878,9 | 25,6 |
| 2.4 | Övriga strukturåtgärder (K. B2-13) | 293,4 | 175,9 | 59,9 | 86,8 | 30,7 | 10,5 |
| 2.5 | Gemenskapsinitiativ (B2-14) | 1 685,6 | 801,0 | 47,5 | 0,5 | 884,1 | 52,4 |
| 2.6 | Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd (K. B2-16) | 161,7 | 145,4 | 89,9 | 0,0 | 16,3 | 10,1 |
| 2.7 | Andra särskilda strukturåtgärder (K. B2-2) | 89,0 | 89,0 | 100,0 | — | — | — |
| 2.8 | Sammanhållningsfonden (K. B2-3) | 2 195,2 | 21 915,1 | 100,0 | — | 0,1 | 0,0 |
| 3. | Inre politik | 7 256,8 | 5 671,8 | 78,2 | 920,4 | 664,6 | 9,2 |
| 3.1 | Forskning och teknisk utveckling (UA. B6) | 4 157,1 | 3 279,6 | 78,9 | 647,8 | 229,7 | 5,5 |
| 3.2 | Andra strukturåtgärder (AVD. B2-4 till 9) | 299,2 (20) | 158,0 | 52,8 | 68,5 | 72,7 | 24,3 |
| 3.3 | Utbildning, ungdomsfrågor och social verksamhet (UA. B3) | 1 161,1 | 943,3 | 81,2 | 147,6 | 70,2 | 6,0 |
| 3.4 | Energi, Euratom och miljö (UA. B4) | 293,5 | 211,7 | 72,1 | 22,3 | 59,5 | 20,3 |
| 3.5 | Konsumentskydd, inre markn., industri o. transeurop. nät (UA. B5) | 1 345,9 | 1 079,2 | 80,2 | 34,3 | 232,4 | 17,3 |
| 4. | Externa åtgärder | 4 898,9 | 4 285,8 | 87,5 | 112,7 | 500,4 | 10,2 |
| 4.1 | Livsmedelsbistånd (AVD. B7-2) | 1 011,2 | 959,5 | 94,9 | 43,3 | 8,4 | 0,8 |
| 4.2 | Samarbete (AVD. B7-3 till 5) | 2 929,6 | 2 544,5 | 86,9 | 54,9 | 330,3 | 11,3 |
| 4.3 | Andra samarbetsåtgärder (AVD. B7-6) | 433,5 | 359,9 | 83,0 | 3,5 | 70,0 | 16,1 |
| 4.4 | Initiativ för demokrati och skydd av mänskl. rättigheter (AVD. B7-7) | 109,3 | 99,4 | 90,9 | 1,8 | 8,1 | 7,4 |
| 4.5 | Yttre aspekter på delar av gemenskapens politik (AVD. B7-8) | 296,4 | 234,0 | 78,9 | 3,8 | 58,6 | 19,8 |
| 4.6 | Reserv för administrativa utgifter — rubrik 4 (K. B7-96) | 5,0 | — | — | — | 5,0 | 100,0 |
| 4.7 | Strategin inför anslutningen av medelhavsländerna (K. B7-04 och 05) | 63,6 | 57,6 | 90,6 | 0,0 | 5,9 | 9,3 |
| 4.8 | Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (UA. B8) | 50,4 | 31,0 | 61,5 | 5,4 | 14,0 | 27,9 |
| 5. | Administrativa utgifter | 6 087,1 | 5 305,2 | 87,2 | 650,1 | 131,8 | 2,2 |
| 5.1 | Parlamentet (Avs. I) | 1 254,6 | 985,3 | 78,5 | 245,1 | 24,1 | 1,9 |
| 5.2 | Rådet (Avs. II) | 511,4 | 410,0 | 80,2 | 75,2 | 26,2 | 5,1 |
| 5.3 | Kommissionen (Avs. III) | 3 920,9 | 3 547,1 | 90,5 | 302,2 | 71,5 | 1,8 |
| 5.4 | Domstolen (Avs. IV) | 159,2 | 147,9 | 92,9 | 9,6 | 1,7 | 1,1 |
| 5.5 | Revisionsrätten (Avs. V) | 94,0 | 84,0 | 89,4 | 5,8 | 4,1 | 4,4 |
| 5.6 | Ekonomiska och sociala kommittén (Avs. VI) | 89,2 | 80,7 | 90,6 | 6,4 | 2,0 | 2,3 |
| 5.7 | Regionkommittén (Avs. VII) | 53,1 | 46,2 | 87,0 | 5,2 | 1,7 | 3,2 |
| 5.8 | Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen Avs. VIII) | 4,9 | 3,9 | 80,5 | 0,5 | 0,4 | 9,2 |
| 6. | Reserver | 363,8 | 147,9 | 40,7 | — | 215,9 | 59,3 |
| 6.1 | Reserv för garantier (K. B0-23 och B0-24) | 225,8 | 147,9 | 65,5 | — | 77,9 | 34,5 |
| 6.2 | Reserver för katastrofbistånd (K. B7-91) | 138,0 | — | — | — | 138,0 | 100,0 |
| 7. | Stöd inför anslutningen | 2 798,5 | 2 239,8 | 80,0 | 54,9 | 503,8 | 18,0 |
| 7.1 | Sapard (K. B7-01) | 432,9 | 263,5 | 60,9 | — | 169,4 | 39,1 |
| 7.2 | Ispa (K. B7-02) | 717,5 | 429,0 | 59,8 | 1,0 | 287,5 | 40,1 |
| 7.3 | Phare (stöd inför anslutningen) (K. B7-03) | 1 648,1 | 1 547,4 | 93,9 | 53,9 | 46,8 | 2,8 |
| 8. | Reserver och avsättningar (AVD. B0-4) | — | — | — | — | — | — |
| Totalsumma | 98 338,7 | 90 557,5 | 92,1 | 2 246,0 | 5 535,2 | 5,6 |

(miljoner euro och %)

Budgetplanens rubriker och sektorer [avsnitt (Avs.), underavsnitt (UA.), avdelning (AVD.) och kapitel (K.)

Slutliga anslag (19)

Anslagens användning

Betalningar som gjorts 2003

Användn.-grad %

Överfört Till 2004

Förfallna anslag

Andel (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(d) = (a) -(b) -(c)

(d)/(a)

1.

Den gemensamma jordbrukspolitiken

45 095,7

44 379,2

98,4

331,4

385,0

0,9

Sektorer

40 348,4

39 699,6

98,4

290,2

358,5

0,9

1.1

Jordbruksgrödor (K. B1-10)

16 815,0

16 809,4

100,0

—

5,6

0,0

1.2

Socker (K. B1-11)

1 278,5

1 277,4

99,9

—

1,1

0,1

1.3

Fettämn. o. proteinhaltiga ämn. (K. B1-12 och 13)

2 737,0

2 734,9

99,9

—

2,1

0,1

1.4

Frukt och grönsaker (K. B1-15)

1 559,0

1 532,2

98,3

—

26,8

1,7

1.5

Vin (K. B1-16)

1 244,0

1 213,0

97,5

—

31,0

2,5

1.6

Tobak (K. B1-17)

981,2

957,5

97,6

9,5

14,2

1,4

1.7

Mjölkprodukter (K. B1-20)

2 801,0

2 796,2

99,8

—

4,8

0,2

1.8

Kött, ägg, fjäderfäkött (K. B1-21 till 24)

10 425,5

10 344,3

99,2

—

81,2

0,8

1.9

Diverse sektorer (K. B1-14 och B1-18)

1 242,0

1 221,2

98,3

—

20,8

1,7

1.10

Andra åtgärder (K. B1-25 till 39)

1 265,2

813,5

64,3

280,7

171,0

13,5

1.11

Landsbygdens utveckling och kompletterande åtgärder (AVD. B1-4 och 5)

4 747,3

4 679,6

98,6

41,2

26,5

0,6

2.

Strukturåtgärder

31 837,8

28 527,6

89,6

176,5

3 133,8

9,8

Strukturfonder

29 553,6

26 243,5

88,8

176,5

3 133,7

10,6

2.1

Mål 1 (K. B2-10)

20 035,7

18 986,0

94,8

89,1

960,7

4,8

2.2

Mål 2 (K. B2-11)

3 950,0

3 587,0

90,8

—

363,1

9,2

2.3

Mål 3 (K. B2-12)

3 427,1

2 548,3

74,4

—

878,9

25,6

2.4

Övriga strukturåtgärder (K. B2-13)

293,4

175,9

59,9

86,8

30,7

10,5

2.5

Gemenskapsinitiativ (B2-14)

1 685,6

801,0

47,5

0,5

884,1

52,4

2.6

Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd (K. B2-16)

161,7

145,4

89,9

0,0

16,3

10,1

2.7

Andra särskilda strukturåtgärder (K. B2-2)

89,0

89,0

100,0

—

—

—

2.8

Sammanhållningsfonden (K. B2-3)

2 195,2

21 915,1

100,0

—

0,1

0,0

3.

Inre politik

7 256,8

5 671,8

78,2

920,4

664,6

9,2

3.1

Forskning och teknisk utveckling (UA. B6)

4 157,1

3 279,6

78,9

647,8

229,7

5,5

3.2

Andra strukturåtgärder (AVD. B2-4 till 9)

299,2 (20)

158,0

52,8

68,5

72,7

24,3

3.3

Utbildning, ungdomsfrågor och social verksamhet (UA. B3)

1 161,1

943,3

81,2

147,6

70,2

6,0

3.4

Energi, Euratom och miljö (UA. B4)

293,5

211,7

72,1

22,3

59,5

20,3

3.5

Konsumentskydd, inre markn., industri o. transeurop. nät (UA. B5)

1 345,9

1 079,2

80,2

34,3

232,4

17,3

4.

Externa åtgärder

4 898,9

4 285,8

87,5

112,7

500,4

10,2

4.1

Livsmedelsbistånd (AVD. B7-2)

1 011,2

959,5

94,9

43,3

8,4

0,8

4.2

Samarbete (AVD. B7-3 till 5)

2 929,6

2 544,5

86,9

54,9

330,3

11,3

4.3

Andra samarbetsåtgärder (AVD. B7-6)

433,5

359,9

83,0

3,5

70,0

16,1

4.4

Initiativ för demokrati och skydd av mänskl. rättigheter (AVD. B7-7)

109,3

99,4

90,9

1,8

8,1

7,4

4.5

Yttre aspekter på delar av gemenskapens politik (AVD. B7-8)

296,4

234,0

78,9

3,8

58,6

19,8

4.6

Reserv för administrativa utgifter — rubrik 4 (K. B7-96)

5,0

—

—

—

5,0

100,0

4.7

Strategin inför anslutningen av medelhavsländerna (K. B7-04 och 05)

63,6

57,6

90,6

0,0

5,9

9,3

4.8

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (UA. B8)

50,4

31,0

61,5

5,4

14,0

27,9

5.

Administrativa utgifter

6 087,1

5 305,2

87,2

650,1

131,8

2,2

5.1

Parlamentet (Avs. I)

1 254,6

985,3

78,5

245,1

24,1

1,9

5.2

Rådet (Avs. II)

511,4

410,0

80,2

75,2

26,2

5,1

5.3

Kommissionen (Avs. III)

3 920,9

3 547,1

90,5

302,2

71,5

1,8

5.4

Domstolen (Avs. IV)

159,2

147,9

92,9

9,6

1,7

1,1

5.5

Revisionsrätten (Avs. V)

94,0

84,0

89,4

5,8

4,1

4,4

5.6

Ekonomiska och sociala kommittén (Avs. VI)

89,2

80,7

90,6

6,4

2,0

2,3

5.7

Regionkommittén (Avs. VII)

53,1

46,2

87,0

5,2

1,7

3,2

5.8

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen Avs. VIII)

4,9

3,9

80,5

0,5

0,4

9,2

6.

Reserver

363,8

147,9

40,7

—

215,9

59,3

6.1

Reserv för garantier (K. B0-23 och B0-24)

225,8

147,9

65,5

—

77,9

34,5

6.2

Reserver för katastrofbistånd (K. B7-91)

138,0

—

—

—

138,0

100,0

7.

Stöd inför anslutningen

2 798,5

2 239,8

80,0

54,9

503,8

18,0

7.1

Sapard (K. B7-01)

432,9

263,5

60,9

—

169,4

39,1

7.2

Ispa (K. B7-02)

717,5

429,0

59,8

1,0

287,5

40,1

7.3

Phare (stöd inför anslutningen) (K. B7-03)

1 648,1

1 547,4

93,9

53,9

46,8

2,8

8.

Reserver och avsättningar (AVD. B0-4)

—

—

—

—

—

—

Totalsumma

98 338,7

90 557,5

92,1

2 246,0

5 535,2

5,6

| Grafisk illustration V


  Egna medel 2003 per medlemsstat |
| --- |
| |

Grafisk illustration V

Egna medel 2003 per medlemsstat

Image

| Grafisk illustration VI


  Betalningar gjorda under 2003 i varje medlemsstat (22)


  Anm.: Betalningar som gjorts under 2003 = betalningar från 2003 års driftsanslag plus betalningar från överföringar från 2002. |
| --- |
| |

Grafisk illustration VI

Betalningar gjorda under 2003 i varje medlemsstat (22)

Anm.: Betalningar som gjorts under 2003 = betalningar från 2003 års driftsanslag plus betalningar från överföringar från 2002.

Image

| Grafisk illustration VII


  Utveckling och användning av bemyndiganden för betalningar under perioden 1999-2003 enligt budgetplanens rubriker |
| --- |
| |

Grafisk illustration VII

Utveckling och användning av bemyndiganden för betalningar under perioden 1999-2003 enligt budgetplanens rubriker

Image

---

(1)  För budgetåret 2003: slutliga årsräkenskaper för verksamheten under 2003 års budget (SEK(2004) 1181).

(2)  Romfördraget (25 mars 1957): Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG).

(3)  Romfördraget (25 mars 1957): Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom).

(4)  I huvudsak budgetförordningen (BF) av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002).

(5)  Viktigaste rättsakter om egna medel: Rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 (EGT L 253, 7.10.2000), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EGT L 130, 31.5.2000), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 (EGT L 155, 7.6.1989), rådets sjätte direktiv av den 17 maj 1977, gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (EGT L 145, 13.6.1977), rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av beräkningen av BNI (EGT L 49, 21.2.1989), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (EUT L 181, 19.7.2003).

(6)  Det är viktigt att uppmärksamma skillnaden mellan ”bemyndiganden för åtaganden” och ”åtagandebemyndiganden” samt mellan ”bemyndiganden för betalningar” och ”betalningsbemyndiganden”. De båda uttrycken ”åtagandebemyndiganden” och ”betalningsbemyndiganden” används endast i samband med differentierade anslag.

(7)  Artiklarna 274 i EG-fördraget, 179 i Euratomfördraget och 50 i BF.

(8)  Artiklarna 69-74 i budgetförordningen och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EGT L 130, 31.5.2000).

(9)  Artiklarna 246, 247 och 248 i EG-fördraget, 160 a, 160 b och 160 c i Euratomfördraget och 139 till 147 i budgetförordningen.

(10)  Artiklarna 276 i EG-fördraget och 180b i Euratomfördraget.

(11)  Efter ändringsbudgetar.

(12)  Inkomster som hänför sig till bidrag från tredje part.

(13)  Efter ändringsbudgetar och överföringar mellan budgetposter.

(14)  Avsatta ink., anslag tillgängliga på nytt, överförda anslag och anv. på nytt.

(15)  EFTA-utgifter.

(16)  Justerade budgetanslag efter det att hänsyn tagits till åtagandebemyndiganden som förts över från 2002, anslag som motsvarar avsatta inkomster, överföringar mellan budgetrubriker, EFTA-anslag och finansiering av Europeiska solidaritetsfonden. Till följd av detta överskrider tillgängliga anslag det fastställda taket för vissa rubriker i budgetplanen.

(17)  Inklusive anslag som motsvarar avsatta inkomster eller liknande.

(18)  Inklusive den del av EU:s solidaritetsfond som riktas till medlemsstaterna.

(19)  Justerade budgetanslag efter det att hänsyn tagits till överföringar mellan budgetrubriker, anslag som gäller avsatta inkomster eller liknande och anslag som förts över från föregående år.

(20)  Inklusive den del av EU:s solidaritetsfond som riktas till medlemsstaterna.

(21)  För Förenade kungariket tillämpas en korrigering (5 184,9 miljoner euro) på bruttobeloppet för egna medel (15 156,1 miljoner euro). Kostnaden för finansiering av denna korrigering bärs av övriga medlemsstater. Denna korrigering har endast tillämpats för moms- och BNI-delarna av egna medel brutto i förhållande till respektive belopp.

(22)  Den geografiska uppdelningen motsvarar inte betalningarna som gjorts till medlemsstaterna utan har gjorts med hänsyn till hur utgifterna har fördelats enligt uppgifterna i kommissionens datoriserade redovisningssystem Sincom2.

(23)  Beloppen under Diverse omfattar i huvudsak utgifter med anknytning till projekt utanför unionen och till deltagande av tredje länder. Beloppen omfattar även utgifter för vilka det inte var möjligt att göra en geografisk fördelning.

(24)  Tillgängliga anslag = Budgetårets bemyndiganden för betalningar + anslag som förts över från det föregående budgetåret.

(25)  För perioden 1993-1999 omfattar rubrik 7 ersättningen till de nya medlemsstaterna. För perioden 2000-2006 omfattar den stödet inför anslutningen.

BILAGA II

De rapporter och yttranden som revisionsrätten har antagit under de senaste fem åren

Revisionsrätten skall enligt fördragen upprätta en årsrapport. Revisionsrätten skall också, enligt fördragen och andra förordningar, upprätta särskilda årsrapporter för vissa av gemenskapens organ och för viss verksamhet inom gemenskapen. Vidare ger fördragen revisionsrätten befogenhet att framföra synpunkter i särskilda frågor och yttra sig på begäran av någon av institutionerna. De rapporter och yttranden som revisionsrätten har antagit under de senaste fem åren är uppräknade nedan.

| Titel | Offentliggörande |
| --- | --- |
| Årsrapporter och revisionsförklaringar |
| Tjugoandra årsrapporten för budgetåret 1998:






  — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |

Titel

Offentliggörande

Årsrapporter och revisionsförklaringar

Tjugoandra årsrapporten för budgetåret 1998:

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den sjätte, sjunde och åttonde EUF

EGT C 349, 3.12.1999

Tjugotredje årsrapporten för budgetåret 1999:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EGT C 342, 1.12.2000

Tjugofjärde årsrapporten för budgetåret 2000:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EGT C 359, 15.12.2001,

EGT C 92, 17.4.2002, och

EUT C 36, 15.2.2003

Tjugofemte årsrapporten för budgetåret 2001:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EGT C 295, 28.11.2002

Tjugosjätte årsrapporten för budgetåret 2002:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EUT C 286, 28.11.2003

Tjugosjunde årsrapporten för budgetåret 2003:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

Offentliggörs i denna EUT

Särskilda rapporter

Egna medel

– Särskild rapport nr 8/99 om säkerheter och borgensförbindelser enligt gemenskapens tullkodex för att skydda uppbörden av traditionella egna medel

EGT C 70, 10.3.2000

– Särskild rapport nr 17/2000 om kommissionens granskning av tillförlitligheten och jämförbarheten vad gäller medlemsstaternas BNI

EGT C 336, 27.11.2000

– Särskild rapport nr 23/2000 om värdering av importerade varor för tulländamål (fastställande av tullvärde)

EGT C 84, 14.3.2001

Den gemensamma jordbrukspolitiken

– Särskild rapport nr 1/99 om stödet till skummjölk och skummjölkspulver avsett för djurfoder

EGT C 147, 27.5.1999

– Särskild rapport nr 2/99 om effekterna av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken inom spannmålssektorn

EGT C 192, 8.7.1999

– Särskild rapport nr 1/2000 om klassisk svinpest

EGT C 85, 23.3.2000

– Särskild rapport nr 8/2000 om gemenskapens åtgärder för avyttring av smörfett

EGT C 132, 12.5.2000

– Särskild rapport nr 11/2000 om stödsystemet för olivolja

EGT C 215, 27.7.2000

– Särskild rapport nr 14/2000 om en grönare gemensam jordbrukspolitik

EGT C 353, 8.12.2000

– Särskild rapport nr 20/2000 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker

EGT C 50, 15.2.2001

– Särskild rapport nr 22/2000 om utvärderingen av det reformerade förfarandet vid avslutande av räkenskaperna

EGT C 69, 2.3.2001

– Särskild rapport nr 4/2001 om granskningen av EUGFJ:s garantisektion – införandet av det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS)

EGT C 214, 31.7.2001

– Särskild rapport nr 6/2001 om mjölkkvoter

EGT C 305, 30.10.2001

– Särskild rapport nr 7/2001 om exportbidrag – bestämmelseort och utsläppande på marknaden

EGT C 314, 8.11.2001

– Särskild rapport nr 8/2001 om produktionsbidraget för användning av stärkelse och om stödet till potatisstärkelse

EGT C 294, 19.10.2001

– Särskild rapport nr 14/2001 om uppföljning av revisionsrättens särskilda rapport nr 19/98 om BSE

EGT C 324, 20.11.2001

– Särskild rapport nr 5/2002 om stödordningen för extensifieringsbidrag och extensifieringsersättning inom den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött

EGT C 290, 25.11.2002

– Särskild rapport nr 6/2002 om granskningen av kommissionens förvaltning av EU:s stödsystem för oljeväxtfrön

EGT C 254, 22.10.2002

– Särskild rapport nr 7/2002 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer

EGT C 294, 28.11.2002

– Särskild rapport nr 1/2003 om förfinansiering av exportbidrag

EUT C 98, 24.4.2003

– Särskild rapport nr 4/2003 om landsbygdens utveckling: stöd till mindre gynnade områden

EUT C 151, 27.6.2003

– Särskild rapport nr 9/2003 om systemet för fastställande av bidrag till export av jordbruksprodukter (exportbidrag)

EUT C 211, 5.9.2003

– Särskild rapport nr 12/2003 om den sunda ekonomiska förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder

EUT C 298, 9.12.2003

– Särskild rapport nr 13/2003 om produktionsstöd för bomull

EUT C 298, 9.12.2003

– Särskild rapport nr 14/2003 om kommissionens beräkning av jordbruksinkomster (artikel 33.1 b i EG–fördraget)

EUT C 45, 20.2.2004

– Särskild rapport nr 2/2004 om stöd inför anslutningen – Har Sapard förvaltats väl?

EUT C 295, 30.11.2004

– Särskild rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken

EUT C 269, 04.11.2004

– Särskild rapport nr 6/2004 om införandet av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i Europeiska unionen

Kommer att offentliggöras i EUT

– Särskild rapport nr 7/2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak

Kommer att offentliggöras i EUT

– Särskild rapport nr 8/2004 om kommissionens förvaltning och övervakning av åtgärderna för bekämpning av mul– och klövsjuka och utgifterna för dessa

Kommer att offentliggöras i EUT

Strukturåtgärder

– Särskild rapport nr 6/99 om additionalitetsprincipen

EGT C 68, 9.3.2000

– Särskild rapport nr 7/99 om utvecklingen av industriområden

EGT C 68, 9.3.2000

– Särskild rapport nr 3/2000 om Europeiska socialfonden och Europeiska utvecklings– och garantifonden för jordbruket (utvecklingssektionen) – Sysselsättningsfrämjande åtgärder riktade till ungdomar

EGT C 100, 7.4.2000

– Särskild rapport nr 7/2000 om Internationella fonden för Irland och särskilda stödprogrammet för fred och försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland 1995–1999

EGT C 146, 25.5.2000

– Särskild rapport nr 15/2000 om Sammanhållningsfonden

EGT C 279, 2.10.2000

– Särskild rapport nr 1/2001 om gemenskapsinitiativet Urban

EGT C 124, 25.4.2001

– Särskild rapport nr 10/2001 om den finansiella kontrollen av strukturfonderna, kommissionens förordningar (EG) nr 2064/97 och (EG) nr 1681/94

EGT C 314, 8.11.2001

– Särskild rapport nr 12/2001 om vissa strukturella åtgärder för främjande av sysselsättningen: ERUF-stödets inverkan på sysselsättningen, och ESF–åtgärder mot långtidsarbetslöshet

EGT C 334, 28.11.2001

– Särskild rapport nr 3/2002 om gemenskapsinitiativet Employment – Integra

EGT C 263, 29.10.2002

– Särskild rapport nr 4/2002 om lokala sysselsättningsåtgärder

EGT C 263, 29.10.2002

– Särskild rapport nr 7/2003 om genomförandet av programplaneringen för strukturfondsåtgärder för perioden 2002–2006

EUT C 174, 23.7.2003

– Särskild rapport nr 4/2004 om programplaneringen för gemenskapsinitiativet för transeuropeiskt samarbete Interreg III

Kommer att offentliggöras i EUT

Inre politik

– Särskild rapport nr 9/99 om forskningsverksamhet inom jordbruk och fiske: Fair–programmet (fiske, jordbruk & agroindustriell forskning)

EGT C 92, 30.3.2000

– Särskild rapport nr 9/2000 om Transeuropeiska nät (TEN) – telekommunikation

EGT C 166, 15.6.2000

– Särskild rapport nr 10/2000 om offentliga avtal som tilldelats av Gemensamma forskningscentret

EGT C 172, 21.6.2000

– Särskild rapport nr 9/2001 om programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare

EGT C 349, 10.12.2001

– Särskild rapport nr 2/2002 om gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates och Ungdom för Europa

EGT C 136, 7.6.2002

– Särskild rapport nr 11/2003 om det finansiella instrumentet för miljön (Life)

EUT C 292, 2.12.2003

– Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU–åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002)

EUT C 99, 23.4.2004

Externa åtgärder

– Särskild rapport nr 4/99 om finansiellt bistånd till utomeuropeiska länder och territorier under den sjätte och sjunde EUF

EGT C 276, 29.9.1999

– Särskild rapport nr 5/99 om gränsöverskridande samarbete inom Phare (1994–1998)

EGT C 48, 21.2.2000

– Särskild rapport nr 2/2000 om Europeiska unionens bistånd till Bosnien och Hercegovina i samband med återupprättandet av freden och rättsstaten

EGT C 85, 23.3.2000

– Särskild rapport nr 4/2000 om åtgärder för återhämtning i AVS–länder som förberedelse inför normalt utvecklingsbistånd

EGT C 113, 19.4.2000

– Särskild rapport nr 12/2000 om kommissionens förvaltning av Europeiska unionens stöd till utveckling av mänskliga rättigheter och demokrati i tredje land

EGT C 230, 10.8.2000

– Särskild rapport nr 16/2000 om anbudsförfarandena vid upphandling av tjänster inom Phare– och Tacisprogrammen

EGT C 350, 6.12.2000

– Särskild rapport nr 18/2000 om programmet för leverans av jordbruksprodukter till Ryska federationen

EGT C 25, 25.1.2001

– Särskild rapport nr 19/2000 om kommissionens förvaltning av biståndsprogrammet för Palestina

EGT C 32, 31.1.2001

– Särskild rapport nr 21/2000 om förvaltning av kommissionens program för yttre bistånd (särskilt om program för enskilda länder, projektberedning och delegationernas roll)

EGT C 57, 22.2.2001

– Särskild rapport nr 2/2001 om förvaltningen av det akuta humanitära biståndet till offren för krisen i Kosovo (ECHO)

EGT C 168, 12.6.2001 och EGT C 159, 3.7.2002

– Särskild rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen

EGT C 210, 27.7.2001

– Särskild rapport nr 5/2001 om motpartsmedel från strukturanpassningsstöd i form av direkt budgetstöd (sjunde och åttonde EUF)

EGT C 257, 14.9.2001

– Särskild rapport nr 11/2001 om programmet för gränsöverskridande samarbete inom Tacis

EGT C 329, 23.11.2001

– Särskild rapport nr 13/2001 om förvaltningen av den gemensamma utrikes– och säkerhetspolitiken (GUSP)

EGT C 338, 30.11.2001

– Särskild rapport nr 1/2002 om makroekonomiskt stöd till tredje land och strukturanpassningsstöd till Medelhavsländerna

EGT C 121, 23.5.2002

– Särskild rapport nr 2/2003 om genomförandet av principerna för livsmedelsförsörjning i utvecklingsländer som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget

EUT C 93, 17.4.2003

– Särskild rapport nr 5/2003 om finansiering av miljöprojekt i kandidatländerna genom Phare och ISPA

EUT C 167, 17.7.2003

– Särskild rapport nr 6/2003 om partnersamverkan (twinning) som huvudinstrument till stöd för institutionell uppbyggnad i kandidatländerna

EUT C 167, 17.7.2003

– Särskild rapport nr 8/2003 om genomförandet av infrastrukturarbeten som finansieras av EUF

EUT C 181, 31.7.2003

– Särskild rapport nr 10/2003 om huruvida kommissionen förvaltat utvecklingsbiståndet till Indien på ett ändamålsenligt sätt så att det nått de fattigare delarna av befolkningen och säkerställt hållbara resultat

EUT C 211, 5.9.2003

– Särskild rapport nr 15/2003 om granskningen av programmen för mikroprojekt som finansieras genom EUF

EUT C 63, 11.3.2004

– Särskild rapport nr 5/2004 om Phare–stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna

Kommer att offentliggöras i EUT

Administrativa utgifter

– Särskild rapport nr 5/2000 om domstolens utgifter för fastigheter (annexen Erasmus, Thomas More och annex C)

EGT C 109, 14.4.2000

– Särskild rapport nr 13/2000 om utgifterna för de politiska grupperna i Europaparlamentet

EGT C 181, 28.6.2000

– Särskild rapport nr 3/2003 om EU–institutionernas system för invaliditetspension

EUT C 109, 7.5.2003

Finansiella instrument och bankverksamhet

– Särskild rapport nr 3/99 om kommissionsavdelningarnas förvaltning och kontroll av räntesubventioner

EGT C 217, 29.7.1999

– Särskild rapport nr 6/2000 om gemenskapens beviljande av räntesubventioner till lån som Europeiska investeringsbanken givit små och medelstora företag inom ramen för sin tillfälliga lånemöjlighet

EGT C 152, 31.5.2000

Särskilda årsrapporter

Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut

– Revisionsberättelse för Europeiska kol– och stålgemenskapens årsredovisning per den 31 december 1998

EGT C 240, 25.8.1999

– Revisionsberättelse för Europeiska kol– och stålgemenskapens årsredovisning per den 31 december 1999

EGT C 281, 4.10.2000

– Revisionsberättelse för Europeiska kol– och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2000

EGT C 185, 30.6.2001 och EGT C 363, 19.12.2001

– Revisionsberättelse för Europeiska kol– och stålgemenskapens bokslut per 31 december 2001

EGT C 158, 3.7.2002

– Revisionsberättelse för Europeiska kol– och stålgemenskapens bokslut per den 23 juli 2002

EUT C 127, 29.5.2003

Årsrapport avseende EKSG

– Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 1998

EGT C 338, 25.11.1999

– Årsrapport 1999 avseende EKSG

EGT C 347, 4.12.2000

– Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 2000

EGT C 366, 20.12.2001

– Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för budgetåret 2001

EGT C 302, 5.12.2002

– Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för det budgetår som slutade den 23 juli 2002

EUT C 224, 19.9.2003

Euratoms försörjningsbyrå

– Rapport om Euratoms försörjningsbyrås årsredovisning för budgetåret 1998

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om Euratoms försörjningsbyrås årsredovisning för budgetåret 1999

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2001

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2002

Ej offentliggjord i EUT

– Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2003

Ej offentliggjord i EUT

EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

– Rapport om 1998 års räkenskaper för EG:s fusionsforskningsanläggning (JET), samarbetsprojektet

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om 1999 års räkenskaper för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om 2000 års räkenskaper för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om 2001 års räkenskaper (slutredovisning) för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

Ej offentliggjord i EGT

Europeiska fonden för förbättring av levnads– och arbetsvillkor

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads– och arbetsvillkor (Dublinfonden) för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads– och arbetsvillkor (Dublinfonden) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads– och arbetsvillkor för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads– och arbetsvillkor för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads– och arbetsvillkor för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads– och arbetsvillkor för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

– Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Thessaloniki) för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Thessaloniki) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europaskolorna

– Rapport om räkenskaperna för Europaskolorna för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2001

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2002

Ej offentliggjord i EUT

– Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2003

Ej offentliggjord i EUT

Europeiska monetära institutet och Europeiska centralbanken

– Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i förvaltningen av Europeiska monetära institutet och Europeiska centralbanken för budgetåret 1998

EGT C 133, 12.5.2000

– Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 1999

EGT C 47, 13.2.2001

– Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2000

EGT C 341, 4.12.2001

– Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2001

EGT C 259, 25.10.2002

– Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2002

EUT C 45, 20.2.2004

– Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2003

EUT C 286, 23.11.2004

Förvaltning av avtalen rörande Schengensamarbetet

– Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens ”Help Desk Server” och av Sirene–nätet steg II (”avtalen rörande Schengen”) för perioden från 3 maj till 31 december 1999

Ej offentliggjord i EGT

– Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene–nätet
  steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene–nätet
  steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 gällande Schengenavtalet

Ej offentliggjord i EUT

Förvaltning av avtalen rörande Sisnet

– Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001

Ej offentliggjord i EGT

– Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

– Rapport om årsredovisningen för 2003 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

Gemenskapens växtsortsmyndighet

– Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers) för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster)

– Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (Alicante) för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (Alicante) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska arbetsmiljöbyrån

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska miljöbyrån

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån (Köpenhamn) för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån (Köpenhamn) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Lissabon) för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Lissabon) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska läkemedelsmyndigheten

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten (London) för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten (London) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

– Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg) för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (Turin) för det budgetår som avslutades den 31 december 1998

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (Turin) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (Wien) (Perioden 1 maj–31 december 1998)

EGT C 372, 22.12.1999

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (Wien) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska byrån för återuppbyggnad

– Rapport om räkenskaperna för Europeiska byrån för återuppbyggnad och genomförandet av biståndet till Kosovo under 2000

EGT C 355, 13.12.2001

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

– Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Eurojust

– Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

– Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003

Kommer att offentliggöras i EUT

Konventet

– Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för budgetåret 2002 (som inleddes den 21 februari 2002 och avslutades den 31 december 2002)

EUT C 122, 22.5.2003

– Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för det budgetår som avslutades den 31 december 2003

EUT C 157, 14.6.2004

Det gemensamma företaget Galileo

– Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2003

Ej offentliggjord i EUT

Yttranden

– Yttrande nr 1/99 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Lissabon)

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 2/99 om det ändrade förslaget till rådets förordning (EG, Euratom) om undersökningar som utförs av byrån för bedrägeribekämpning

EGT C 154, 1.6.1999

– Yttrande nr 3/99 om det ändrade förslaget till rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (Förslag framlagt av kommissionen i dokument KOM(1998) 676 slutlig av den 20 november 1998)

EGT C 154, 1.6.1999

– Yttrande nr 4/99 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao)

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 5/99 om det frivilliga tilläggspensionssystemet och pensionsfonden för Europaparlamentets ledamöter

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 6/99 om förslaget av ändring av Obnova–förordningen i syfte att inrätta en byrå för återuppbyggnaden av Kosovo

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 7/99 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg)

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 8/99 om rådets förslag till beslut om Europeiska unionens system för egna medel

EGT C 310, 28.10.1999

– Yttrande nr 9/99 om ett förslag till rådets förordning (EG) om budgetdisciplin

EGT C 334, 23.11.1999

– Yttrande nr 1/2000 om ett förslag till rådets förordning om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 i syfte att göra åtskillnad mellan funktionerna för internrevision och förhandskontroll

EGT C 327, 17.11.2000

– Yttrande nr 2/2000 om förslaget till ändring av budgetförordningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers)

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 1/2001 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1258/1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken och ett antal andra förordningar rörande den gemensamma jordbrukspolitiken

EGT C 55, 21.2.2001

– Yttrande nr 2/2001 om ett förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 162, 5.6.2001

– Yttrande nr 3/2001 om ett förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission

EGT C 162, 5.6.2001

– Yttrande nr 4/2001 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (ärende: beskattning av personer som får ersättning vid definitiv avgång från tjänsten)

EGT C 162, 5.6.2001

– Yttrande nr 5/2001 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån–Alicante)

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 6/2001 om ett förslag till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning nr 3418/93 av den 9 december 1993 om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen av den 21 december 1977

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 7/2001 om ett förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 8/2001 om ett förslag till rådets förordning med instruktion för genomförandekontor med vissa förvaltningsuppgifter inom gemenskapsprogrammen

EGT C 345, 6.12.2001

– Yttrande nr 9/2001 om ett förslag till rådets och Europaparlamentets direktiv om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

EGT C 14, 17.1.2002

– Yttrande nr 1/2002 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante)

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 2/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 92, 17.4.2002

– Yttrande nr 3/2002 om förslaget till budgetförordning för Eurojusts budget

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 4/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna

EGT C 225, 20.9.2002

– Yttrande nr 5/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission

EGT C 236, 1.10.2002

– Yttrande nr 6/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän på generalsekretariatet för Europeiska unionens råd

EGT C 236, 1.10.2002

– Yttrande nr 7/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän och tillfälligt anställda i Europaparlamentets politiska grupper

EGT C 236, 1.10.2002

– Yttrande nr 8/2002 om förslaget till omarbetad budgetförordning för budgeten för Europeiska byrån för återuppbyggnad

Ej offentliggjort i EGT

– Yttrande nr 9/2002 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken

EGT C 285, 21.11.2002

– Yttrande nr 10/2002 om kommissionens förslag till ändring av grundrättsakter för gemenskapsorgan till följd av antagandet av den nya budgetförordningen

EGT C 285, 21.11.2002

– Yttrande nr 11/2002 om ett utkast till kommissionens förordning med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för den allmänna budgeten

EGT C 12, 17.1.2003

– Yttrande nr 12/2002 om förslaget till rådets förordning med budgetförordning för den nionde Europeiska utvecklingsfonden enligt det partnerskapsavtal mellan AVS och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000

EGT C 12, 17.1.2003

– Yttrande nr 13/2002 om ett utkast till kommissionens förordning om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 12, 17.1.2003

– Yttrande nr 14/2002 om ett utkast till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna

EGT C 21, 28.1.2003

– Yttrande nr 1/2003 om ett förslag till förordning från budgetkommittén för Byrån av harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) om byråns interna finansiella bestämmelser (”budgetförordning”)

Ej offentliggjort i EUT

– Yttrande nr 2/2003 om ett förslag från förvaltningsrådet för gemenskapens växtsortsmyndighet till finansiella bestämmelser för myndigheten (”budgetförordning”)

Ej offentliggjort i EUT

– Yttrande nr 3/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Ej offentliggjort i EUT

– Yttrande nr 4/2003 om ett förslag till budgetförordning för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Ej offentliggjort i EUT

– Yttrande nr 5/2003 om ett förslag till rådets förordning om särskilda och temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän i Europeiska gemenskaperna i samband med Cyperns, Estlands, Ungerns, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Tjeckiens, Slovakiens och Sloveniens anslutning

EUT C 224, 19.9.2003

– Yttrande nr 6/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska läkemedelsmyndigheten

Ej offentliggjort i EUT

– Yttrande nr 7/2003 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel

EUT C 318, 30.12.2003

– Yttrande nr 8/2003 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen

EUT C 318, 30.12.2003

– Yttrande nr 9 /2003 över ett utkast till kommissionens förordning om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram

EUT C 19, 23.1.2004

– Yttrande nr 10/2003 över ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land

EUT C 19, 23.1.2004

– Yttrande nr 1/2004 över ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna

EUT C 75, 24.3.2004

– Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll)

EUT C 107, 30.4.2004

---