# Euroopa Liidu C 292/30.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 292 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 47. köide30. november 2004 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 292

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

47. köide30. november 2004

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2004/C 292/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2004/C 292/2 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 292/3 | Riigiabi – Tšehhi Vabariik — Riigiabi nr C 27/04 (ex CZ 49/03) - Agrobanka Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s. — Kutse selgituste andmiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 88 punkt 2 (
  1
  ) | 3 |
| 2004/C 292/4 | 2003. rahandusaasta Euroopa Liidu agentuuride ja asutuste lõplike raamatupidamisaruannete avaldamine | 20 |
| | Euroopa Keskpank |
| 2004/C 292/5 | Euroopa keskpanga soovitus, — 16. juuli 2004, — Euroopa Keskpanga statistilise aruandluse nõuete kohta maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ning rahvusvaheliste reservide skeemi valdkonnas (EKP/2004/16) | 21 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2004/C 292/1

Euro vahetuskurss

1

2004/C 292/2

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

2

2004/C 292/3

Riigiabi – Tšehhi Vabariik — Riigiabi nr C 27/04 (ex CZ 49/03) - Agrobanka Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s. — Kutse selgituste andmiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 88 punkt 2 (
  1
  )

1

3

2004/C 292/4

2003. rahandusaasta Euroopa Liidu agentuuride ja asutuste lõplike raamatupidamisaruannete avaldamine

20

Euroopa Keskpank

2004/C 292/5

Euroopa keskpanga soovitus, — 16. juuli 2004, — Euroopa Keskpanga statistilise aruandluse nõuete kohta maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ning rahvusvaheliste reservide skeemi valdkonnas (EKP/2004/16)

21

| | III   Teatised |
| --- | --- |
| | Komisjon |
| 2004/C 292/6 | Projektikonkurss VP/2004/017 — Eelarverida 04.02.10 — Euroopa Sotsiaalfondi määruse artikli 6 kohaselt rahastatavad uuenduslikud meetmed: ESF määruse artikli 6 kohastes projektides esitatud uuenduste edastamine ja levitamine | 63 |

III   Teatised

Komisjon

2004/C 292/6

Projektikonkurss VP/2004/017 — Eelarverida 04.02.10 — Euroopa Sotsiaalfondi määruse artikli 6 kohaselt rahastatavad uuenduslikud meetmed: ESF määruse artikli 6 kohastes projektides esitatud uuenduste edastamine ja levitamine

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 30.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/1

---

Euro vahetuskurss (1)

29. november 2004

(2004/C 292/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3247 |
| JPY | Jaapani jeen | 136,24 |
| DKK | Taani kroon | 7,4287 |
| GBP | Inglise nael | 0,70100 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9210 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5170 |
| ISK | Islandi kroon | 86,47 |
| NOK | Norra kroon | 8,0700 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9559 |
| CYP | Küprose nael | 0,5796 |
| CZK | Tšehhi kroon | 31,020 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 246,54 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6858 |
| MTL | Malta liir | 0,4328 |
| PLN | Poola zlott | 4,2122 |
| ROL | Rumeenia leu | 38 922 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,79 |
| SKK | Slovakkia kroon | 39,275 |
| TRL | Türgi liir | 1 896 900 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6890 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5675 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,3010 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8502 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1690 |
| KRW | Korea won | 1 387,09 |
| ZAR | Lõuna- Aafrika rand | 7,7180 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3247

JPY

Jaapani jeen

136,24

DKK

Taani kroon

7,4287

GBP

Inglise nael

0,70100

SEK

Rootsi kroon

8,9210

CHF

Šveitsi frank

1,5170

ISK

Islandi kroon

86,47

NOK

Norra kroon

8,0700

BGN

Bulgaaria lev

1,9559

CYP

Küprose nael

0,5796

CZK

Tšehhi kroon

31,020

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

246,54

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6858

MTL

Malta liir

0,4328

PLN

Poola zlott

4,2122

ROL

Rumeenia leu

38 922

SIT

Sloveenia talaar

239,79

SKK

Slovakkia kroon

39,275

TRL

Türgi liir

1 896 900

AUD

Austraalia dollar

1,6890

CAD

Kanada dollar

1,5675

HKD

Hong Kongi dollar

10,3010

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8502

SGD

Singapuri dollar

2,1690

KRW

Korea won

1 387,09

ZAR

Lõuna- Aafrika rand

7,7180

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 30.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/2

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3646 – MABSA/BELGIAN STATE/BIAC/JV)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2004/C 292/02)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 18. novembril 2004 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Macquarie Airports Brussels S.A. (“MABSA”, Luksemburg), mis kuulub kontserni Macquarie Group (Austraalia), omandab ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses koos Belgia riigiga ettevõtja Brussels International Airport Company N.V./S.A. (“BIAC”, Belgia) üle aktsiate või osade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2004 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Macquarie Airports Brussels S.A. (“MABSA”, Luksemburg), mis kuulub kontserni Macquarie Group (Austraalia), omandab ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses koos Belgia riigiga ettevõtja Brussels International Airport Company N.V./S.A. (“BIAC”, Belgia) üle aktsiate või osade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja MABSA: MABSA on vahend ettevõtja omandamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja MABSA: MABSA on vahend ettevõtja omandamiseks;

| — | ettevõtja Macquarie Group: pangandus, peamiselt Austraalias; |
| --- | --- |

—

ettevõtja Macquarie Group: pangandus, peamiselt Austraalias;

| — | ettevõtja BIAC: Brüsseli Rahvusliku Lennuvälja omanik ja operaator. |
| --- | --- |

—

ettevõtja BIAC: Brüsseli Rahvusliku Lennuvälja omanik ja operaator.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr +32 2 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3646 – MABSA/BELGIAN STATE/BIAC/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr +32 2 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3646 – MABSA/BELGIAN STATE/BIAC/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  Kättesaadav DG COMP koduleheküljel:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 30.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/3

---

RIIGIABI – TŠEHHI VABARIIK

RIIGIABI nr C 27/04 (ex CZ 49/03) - Agrobanka Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s.

Kutse selgituste andmiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 88 punkt 2

(2004/C 292/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

Oma 14. juulil 2004 dateeritud kirjaga, mis taasesitatakse originaalkeeles antud kokkuvõttele järgnevatel lehekülgedel, teatas komisjon Tšehhi Vabariigile oma otsusest algatada ülalnimetatud abi/meetme ühe osa suhtes EÜ asutamislepingu artiklis 88 punktis 2 sätestatud menetlus.

Komisjon otsustas mitte esitada vastuväiteid teatud teiste meetmete osas, mida kirjeldatakse antud kokkuvõttele järgnevas kirjas.

Ühe kuu jooksul antud kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest võivad huvitatud pooled anda selgitusi abimeetmete kohta, mille suhtes komisjon menetluse algatab, aadressil:

| Euroopa Komisjon |
| --- |
| Konkurentsi peadirektoraat |
| Direktoraat H2 |
| Rue Spa 3 |
| B-1049 Brüssel |
| Faks: +32 2 296 12 42 |

Euroopa Komisjon

Konkurentsi peadirektoraat

Direktoraat H2

Rue Spa 3

B-1049 Brüssel

Faks: +32 2 296 12 42

Neist selgitustest teavitatakse Tšehhi Vabariiki. Kirjalikult võib taotleda selgitusi andnud huvitatud poole isikuandmete konfidentsiaalset käsitlemist, tuues ära vastavad põhjused.

KOKKUVÕTE

Menetlus

Vastavalt Euroopa Liiduga sõlmitud ühinemislepingu osaks oleva ühinemistingimusi käsitleva akti lisas IV.3 sätestatud “vahemehhanismi” korrale, teavitati komisjoni 18. detsembril 2003 dateeritud ja 23. detsembril 2003 registreeritud kirjaga Agrobanka, Praha a.s. (“AGB”) ja GE Capital Bank, a.s. (“GECB”) kasuks rakendatud meetmetest. Pärast dokumendi läbivaatamist soovis komisjon 12. veebruaril 2004 saada lisateavet. Vastus teabetaotlusele saadi 9. märtsil 2004. Märtsis ja aprillis toimus rida kohtumisi Tšehhi ametivõimude ja soodustatud isikutega. Komisjon sai 30. aprillil 2004 kirja, millega Tšehhi ametivõimud võtsid teate tagasi; samal päeval esitasid nad uue teate.

Komisjon on saanud mitu kaebust Tšehhi ametivõimude poolt kõikidele Tšehhi pankadele, kaasa arvatud AGB ja GECB, antud riigiabi kohta.

Meetmete kirjeldus

AGB tegutses Tšehhi Vabariigis eraõigusliku universaalse kommertspangana. Finantsraskuste tõttu kehtestati AGB suhtes 17. septembril 1996 erirežiim. Järgnevalt loodi AGB sees kaks eraldiseisvat juriidilist isikut, AGB1 ja AGB2. AGB1-te koondusid AGB pangaoperatsioonid. Pärast pakkumismenetlust müüdi AGB1 1998 juunis GECB-le.

Alates 1996. aastast said AGB ja – pärast AGB1 müüki – GE grupp AGB pangaoperatsioonide ümberkorraldamiseks finantsabi Tšehhi ametivõimudelt. Vastavalt ühinemistingimusi käsitleva akti lisas IV.3 sätestatud vahemehhanismi reeglitele esitas Tšehhi Vabariik komisjonile heakskiitmiseks järgmised meetmed sellest abiprogrammist.

“Hoiustajate garantii”: pangapaanika peatamiseks väljastas CNB 17. septembril 1996, AGB suhtes erirežiimi kehtestamisel, garantii kõikidele AGB võlausaldajatele ja hoiustajatele.

“Likviidsusabi”: CNB andis AGBle krediidiliini avamise kaudu finantsabi. Esialgne, 18. septembril 1996 avatud krediidiliin oli 6 000 miljonit CZK. 15. jaanuaril 1998 oli krediidiliin suurim – 22 500 miljonit CZK. Suurim krediidikasutus oli 1998. veebruaris suurusega 22 100 miljonit CZK. Likviidsusabi lakkas erirežiimi lõppemisel ja pangandusalase tegevusloa tühistamisel 17. septembril 1998.

“AGB kapitali suurendamise ebaõnnestunud katse”: CNB käskis oma tütarettevõttel Česká finanční s.r.o. (“Česká finanční”) AGB aktsiate uue emisiooni märkimisega osaleda AGB kapitali suurendamises. 2. aprillil 1998 märkis Česká finanční uusi aktsiaid 9 000 miljoni CZK ulatuses. Makse AGBle sooritati 6. aprillil 1998.

Siiski vaidlustas AGB vähemusaktsionär kapitali suurendamise ja Tšehhi kohus katkestas kapitali suurendamise protsessi 1998 mais. CNB üritas 9 000 miljoni CZK suurust summat tagasi saada. Siiski võttis CNB 2004. a märtsis oma hagi AGB vastu selle summa tagasisaamiseks tagasi.

“Ostuhind”: esialgne GECB pakutud ostuhind oli 2 000 miljonit CZK sularahas vastutasuks AGB1 aktivate eest korrigeeritud puhasmaksumusega 4 000 miljonit CZK. Kuna AGB1 aktivate puhasväärtus oli tegelikult väiksem, pidi ostuhinna saavutamiseks aktivate puhasväärtust tõstma. Osapooled otsustasid seda teha AGB1 ostu järgselt GECB aktsiakapitali suurendamise vormis, mille kulud tasub CNB.

Pärast CNB ja GECB läbirääkimisi alandati nii ostuhinda kui ka aktivate korrigeeritud puhasväärtust. Lõplik ostuhind oli 304,154 miljonit CZK.

“GECB kapitali suurendamine”: selle meetme puhul tuleb silmas pidada, et AGB1 ostuhind sõltus sellest, kas saavutatakse AGB1 aktivate plaaniline korrigeeritud puhasväärtus suurusega 2 500 miljonit CZK, sest Tšehhi ametivõimud lubasid GECB-le AGB1 ostmisega saadud aktivate väärtust ületavad kohustused hüvitada.

Kuna AGB1 aktivate puhasväärtus oli seisuga 21. juuni 1998.a negatiivne, saavutati AGB1 aktivate plaaniline puhasväärtus CNB poolse kapitalisüstiga. Kapitalisüst sooritati GECB kapitali suurendamisega 19 717,5 miljoni CZK võrra.

“Tagatised ja kahjuvastased garantiid”: AGB1 müügil GECBle nõustus AGB kui müüja mitmete tagatiste ja kahjuvastaste garantiidega, mis dokumenteeriti 21. juunil 1998 allkirjastatud tagatiste aktis. CNB ei osalenud selles kokkuleppes. Siiski tagas CNB 22. juunil 1998 allkirjastatud kahjuvastaste garantiide kokkuleppes AGB poolt tagatiste aktis võetud kohustused. Kahjuvastaste garantiide kokkulepet muudeti 25. aprillil 2004 kahjuvastaste garantiide kokkuleppe muudatusega nr 1. Lepingud sisaldavad mitmeid tagatisi GE grupi kasuks. Tagatisi kirjeldatakse abstraktsete väljenditega.

Meetmete analüüs

Komisjon on arvamusel, et hoiustajate tagatis, likviidsusabi, AGB kapitali suurendamise ebaõnnestunud katse, ostuhind, GECB kapitali suurendamine ning need tagatised ja kahjuvastased garantiid, mis olid aegunud juba enne Tšehhi Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, ei ole pärast ühinemist kohaldatavad.

Need tagatised ja kahjuvastased garantiid, mis ei olnud ühinemise hetkeks aegunud, loetakse ühinemise järgselt kohaldatavaks, kuna Tšehhi Vabariigi potentsiaalne kahjurisk võib ühinemise järgselt suureneda.

Komisjon on arvamusel, et tagatised ja kahjuvastased garantiid, mis ei aegunud enne ühinemist, on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 punkti 1 mõistes.

Komisjon analüüsis abi “Ühenduse juhend riigiabi kohta raskustes ettevõtete päästmiseks ja restruktureerimiseks” (1) (“1994. a juhend”) valguses. See analüüs äratas komisjonis alljärgnevalt esitatud tõsised kahtlused selle abi kokkusobivuses ühisturuga:

| — | komisjon kahtleb tõsiselt, kas tagatistest ja kahjuvastastest garantiidest kasusaavad GECB ja teised GE Capital grupi ettevõtted vastavad 1994. a juhendi tingimustele, kuna need ettevõtted ei olnud raskustes; |
| --- | --- |

—

komisjon kahtleb tõsiselt, kas tagatistest ja kahjuvastastest garantiidest kasusaavad GECB ja teised GE Capital grupi ettevõtted vastavad 1994. a juhendi tingimustele, kuna need ettevõtted ei olnud raskustes;

| — | komisjon kahtleb tõsiselt, kas tagatised ja kahjuvastased garantiid kuuluvad otseselt AGB ümberkorraldamiskavva. Komisjonile esitatud ümberkorraldamiskava pärineb 2003. a detsembrist. Tundub, et ulatuslikku ümberkorraldamiskava varem ei eksisteerinud; |
| --- | --- |

—

komisjon kahtleb tõsiselt, kas tagatised ja kahjuvastased garantiid kuuluvad otseselt AGB ümberkorraldamiskavva. Komisjonile esitatud ümberkorraldamiskava pärineb 2003. a detsembrist. Tundub, et ulatuslikku ümberkorraldamiskava varem ei eksisteerinud;

| — | komisjon kahtleb tõsiselt, kas finantsabi ei ületanud AGB pangaoperatsioonide ümberkorraldamise vajadusi ja sisaldab konkurentide tarvis kompenseerivaid meetmeid. AGB ja GE grupi püüdlused kompenseerida Tšehhi ametivõimude antud abi eest ei tundu ületavat AGB pangaoperatsioonide ümberkorraldamise vajadusi; |
| --- | --- |

—

komisjon kahtleb tõsiselt, kas finantsabi ei ületanud AGB pangaoperatsioonide ümberkorraldamise vajadusi ja sisaldab konkurentide tarvis kompenseerivaid meetmeid. AGB ja GE grupi püüdlused kompenseerida Tšehhi ametivõimude antud abi eest ei tundu ületavat AGB pangaoperatsioonide ümberkorraldamise vajadusi;

| — | komisjonil on tõsised kahtlused, kas abi piirdus rangelt AGB pangaoperatsioonide ümberkorraldamiseks minimaalselt vajalikuga. Komisjon on arvamusel, et investorite sooritatud sissemaksed tehti normaalse äritegevuse käigus ettevõtte tulude optimeerimiseks. Lisaks viitab GECB kõrge kapitali adekvaatsuse suhtarv sellele, et abi ei piirdunud minimaalselt vajalikuga; |
| --- | --- |

—

komisjonil on tõsised kahtlused, kas abi piirdus rangelt AGB pangaoperatsioonide ümberkorraldamiseks minimaalselt vajalikuga. Komisjon on arvamusel, et investorite sooritatud sissemaksed tehti normaalse äritegevuse käigus ettevõtte tulude optimeerimiseks. Lisaks viitab GECB kõrge kapitali adekvaatsuse suhtarv sellele, et abi ei piirdunud minimaalselt vajalikuga;

| — | lisaks on komisjonil tõsised kahtlused, kas Euroopa lepingu artikkel 46 punkt 2 kohaldub antud kontekstis. Nimetatud säte on Euroopa lepingu “Asutamise peatükis” ja seetõttu on komisjon arvamusel, et see ei kehti riigiabi kontekstis. Pealegi on komisjon arvamusel, et antud juhtum ei vasta Euroopa lepingu artikli 46 punkt 2 tingimustele, kuna tagatised ja kahjuvastased garantiid on individuaalne meede, mida ei kehtestanud finantsjärelevalve asutus. |
| --- | --- |

—

lisaks on komisjonil tõsised kahtlused, kas Euroopa lepingu artikkel 46 punkt 2 kohaldub antud kontekstis. Nimetatud säte on Euroopa lepingu “Asutamise peatükis” ja seetõttu on komisjon arvamusel, et see ei kehti riigiabi kontekstis. Pealegi on komisjon arvamusel, et antud juhtum ei vasta Euroopa lepingu artikli 46 punkt 2 tingimustele, kuna tagatised ja kahjuvastased garantiid on individuaalne meede, mida ei kehtestanud finantsjärelevalve asutus.

Võttes arvesse eelnimetatud kaalutlusi, otsustab komisjon, et antud staadiumis on tõsised kahtlused, kas AGB pangaoperatsioonide ümberkorraldamine vastab 1994. a juhendis esitatud kriteeriumidele ja kas meetmeid saab lugeda kokkusobivaks ühisturuga. Seetõttu otsustas komisjon algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14, saab ebaseaduslikku abi selle saajalt tagasi nõuda.

KIRJA TEKST

“Komise chce informovat Českou republiku, že po prozkoumání informací poskytnutých vašimi orgány k výše citovaným oznámeným opatřením dospěla k rozhodnutí, že řada z nich není použitelná po přistoupení. V případě určitých záručních opatření se Komise rozhodla zahájit postup předepsaný v článku 88(2) Smlouvy o založení ES.

I.   POSTUP

| 1. | Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. (“AGB”) a GE Capital Bank, a.s. (“GECB”), a to v rámci procedury “prozatímního mechanismu” stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení. |
| --- | --- |

1.

Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. (“AGB”) a GE Capital Bank, a.s. (“GECB”), a to v rámci procedury “prozatímního mechanismu” stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení.

| 2. | Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB. |
| --- | --- |

2.

Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB.

II.   OBJASNĚNÍ SITUACE

1.   Příjemci podpory

| 3. | AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace. |
| --- | --- |

3.

AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace.

| 4. | K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. (“ČSOB”), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest. |
| --- | --- |

4.

K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. (“ČSOB”), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest.

| 5. | Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace. |
| --- | --- |

5.

Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace.

| 6. | GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. (“GECIH”). |
| --- | --- |

6.

GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. (“GECIH”).

2.   Finanční situace AGB

| 7. | Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB. |
| --- | --- |

7.

Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB.

| 8. | České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů). |
| --- | --- |

8.

České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů).

| 9. | V roce 1993 Česká národní banka (“ČNB”) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala “konsolidační program”, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že “konsolidační program” neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB. |
| --- | --- |

9.

V roce 1993 Česká národní banka (“ČNB”) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala “konsolidační program”, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že “konsolidační program” neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB.

| 10. | České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky “konsolidačního programu”, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB. |
| --- | --- |

10.

České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky “konsolidačního programu”, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB.

| 11. | K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů. |
| --- | --- |

11.

K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů.

| 12. | České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení. |
| --- | --- |

12.

České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení.

3.   Veřejná soutěž

| 13. | Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů. |
| --- | --- |

13.

Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů.

| 14. | Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB. |
| --- | --- |

14.

Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB.

4.   Současná finanční situace GECB

| 15. | Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %. |
| --- | --- |

15.

Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %.

5.   Úsilí vynakládané ze strany AGB, GECB a GECIH

| 16. | České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

16.

České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB.

| 17. | Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998. |
| --- | --- |

17.

Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998.

| 18. | GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v “Listině záruk” a protizáruky ve “Smlouvě o odškodnění”, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB (“Záruka pro vkladatele”) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou “opce s právem prodeje”, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí. |
| --- | --- |

18.

GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v “Listině záruk” a protizáruky ve “Smlouvě o odškodnění”, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB (“Záruka pro vkladatele”) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou “opce s právem prodeje”, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí.

III.   POPIS OPATŘENÍ

| 19. | České orgány poskytly informace o následujících opatřeních: |
| --- | --- |

19.

České orgány poskytly informace o následujících opatřeních:

| 20. | “Záruka pro vkladatele”: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky. |
| --- | --- |

20.

“Záruka pro vkladatele”: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky.

| 21. | Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005. |
| --- | --- |

21.

Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005.

| 22. | “Podpora na posílení likvidity”: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998. |
| --- | --- |

22.

“Podpora na posílení likvidity”: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998.

| 23. | Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB. |
| --- | --- |

23.

Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB.

| 24. | “Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB”: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. (“Česká finanční”), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. |
| --- | --- |

24.

“Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB”: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. (“Česká finanční”), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998.

| 25. | Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %. |
| --- | --- |

25.

Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %.

| 26. | Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat. |
| --- | --- |

26.

Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat.

| 27. | “Kupní cena”: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB. |
| --- | --- |

27.

“Kupní cena”: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB.

| 28. | V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů. |
| --- | --- |

28.

V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů.

| 29. | “Zvýšení kapitálu v GECB”: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1. |
| --- | --- |

29.

“Zvýšení kapitálu v GECB”: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1.

| 30. | Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB. |
| --- | --- |

30.

Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB.

| 31. | Podle “Rámcové smlouvy” mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000. |
| --- | --- |

31.

Podle “Rámcové smlouvy” mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000.

| 32. | “Záruky a odškodnění”: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v “Listině záruk”, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou “Listiny záruk” ČNB podpořila cestou “Smlouvy o odškodnění”, podepsané 22. června 1998. “Smlouva o odškodnění” byla 25. dubna 2004 pozměněna “změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1” (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace (“Příloha 23”), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní. |
| --- | --- |

32.

“Záruky a odškodnění”: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v “Listině záruk”, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou “Listiny záruk” ČNB podpořila cestou “Smlouvy o odškodnění”, podepsané 22. června 1998. “Smlouva o odškodnění” byla 25. dubna 2004 pozměněna “změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1” (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace (“Příloha 23”), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní.

| 33. | Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v “Listině záruk” a ve “Smlouvě o odškodnění” vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z “Listiny záruk”, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:






  — | Článek 2.2. (Organizace) |
| --- | --- | --- |

33.

Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v “Listině záruk” a ve “Smlouvě o odškodnění” vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z “Listiny záruk”, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:

—

Článek 2.2. (Organizace)

| — | Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing) |
| --- | --- |

—

Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing)

| — | Článek 2.5 (Souhlasy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Souhlasy)

| — | Článek 2.5 (Bez porušování) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Bez porušování)

| — | Článek 2.6. (Finanční výkazy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.6. (Finanční výkazy)

| — | Článek 2.9. (Půjčky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.9. (Půjčky)

| — | Článek 2.10 (Nemovitý majetek) |
| --- | --- |

—

Článek 2.10 (Nemovitý majetek)

| — | Článek 2.11 (Hmotná aktiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.11 (Hmotná aktiva)

| — | Článek 2.12 (Smlouvy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.12 (Smlouvy)

| — | Článek 2.13 (Dodržování předpisů) |
| --- | --- |

—

Článek 2.13 (Dodržování předpisů)

| — | Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv) |
| --- | --- |

—

Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv)

| — | Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod) |
| --- | --- |

—

Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod)

| — | Článek 2.17 (Pojištění) |
| --- | --- |

—

Článek 2.17 (Pojištění)

| — | Článek 2.18 (Soudní spory) |
| --- | --- |

—

Článek 2.18 (Soudní spory)

| — | Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví) |
| --- | --- |

—

Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví)

| — | Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky)

| — | Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé) |
| --- | --- |

—

Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé)

| — | Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| 34. | Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:
  “Záruky a odškodnění”, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

34.

Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:

“Záruky a odškodnění”, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:

Obsah

Limitování částky

Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

“Záruky a odškodnění”, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20. | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20.

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

“Záruky a odškodnění”, jejichž platnost vyprší 22. června 2013

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

“Záruky a odškodnění”, jejichž platnost vyprší 15 let po uzavření

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

| 35. | “Opce s právem prodeje”: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH “Smlouvu o opci s právem prodeje”, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB. |
| --- | --- |

35.

“Opce s právem prodeje”: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH “Smlouvu o opci s právem prodeje”, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB.

| 36. | České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle “Smlouvy o odškodnění” v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést. |
| --- | --- |

36.

České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle “Smlouvy o odškodnění” v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést.

| 37. | ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008. |
| --- | --- |

37.

ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008.

Cena při uplatnění opce s právem prodeje

| 38. | Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:






  — | upravené reverzní částce, |
| --- | --- | --- |

38.

Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:

—

upravené reverzní částce,

| — | hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena, |
| --- | --- |

—

hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena,

| — | poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz. |
| --- | --- |

—

poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz.

IV.   ŽÁDOST O POSOUZENÍ

| 39. | Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci “Záruky pro vkladatele”, “Podpory na posílení likvidity”, “Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB”, “Kupní ceny”,“Zvýšení kapitálu v GECB”, jakož i některých “Záruk a odškodnění”. Tyto “Záruky a odškodnění” jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:
  Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

39.

Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci “Záruky pro vkladatele”, “Podpory na posílení likvidity”, “Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB”, “Kupní ceny”,“Zvýšení kapitálu v GECB”, jakož i některých “Záruk a odškodnění”. Tyto “Záruky a odškodnění” jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008

Obsah

Limitování částky

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 miliony |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 miliony

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

| 40. | Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle “Záruk a odškodnění”, jakož i “opci s právem prodeje”. |
| --- | --- |

40.

Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle “Záruk a odškodnění”, jakož i “opci s právem prodeje”.

| 41. | Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit. |
| --- | --- |

41.

Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit.

| 42. | Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními “Zárukami a odškodněními”, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z “Listiny záruk” a “Smlouvy o odškodnění”. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré “Záruky a odškodnění” v jejich úplnosti. |
| --- | --- |

42.

Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními “Zárukami a odškodněními”, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z “Listiny záruk” a “Smlouvy o odškodnění”. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré “Záruky a odškodnění” v jejich úplnosti.

| 43. | Oproti tomu “opce s právem prodeje” tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy “opce s právem prodeje” při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí. |
| --- | --- |

43.

Oproti tomu “opce s právem prodeje” tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy “opce s právem prodeje” při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí.

V.   POSOUZENÍ

1.   Použitelnost po přistoupení

1.1.   Právní rámec – Procedura “prozatímního mechanismu”

| 44. | Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru “prozatímního mechanismu”. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5). |
| --- | --- |

44.

Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru “prozatímního mechanismu”. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5).

| 45. | V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (“OPC”)). |
| --- | --- |

45.

V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (“OPC”)).

| 46. | “Státní orgán pro dohled” může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem. |
| --- | --- |

46.

“Státní orgán pro dohled” může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem.

| 47. | Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky. |
| --- | --- |

47.

Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky.

| 48. | Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení. |
| --- | --- |

48.

Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení

| 49. | Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná. |
| --- | --- |

49.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná.

| 50. | Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

50.

Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení.

| 51. | Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout. |
| --- | --- |

51.

Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout.

| 52. | Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

52.

Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta.

| 53. | Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:






  — | Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem; |
| --- | --- | --- |

53.

Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:

—

Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem;

| — | Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce; |
| --- | --- |

—

Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce;

| — | Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004). |
| --- | --- |

—

Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004).

| 54. | Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem “použitelné po přistoupení” v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními: |
| --- | --- |

54.

Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem “použitelné po přistoupení” v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními:

| 55. | “Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za “použitelná po přistoupení”, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a “čerpací práva”, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.” |
| --- | --- |

55.

“Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za “použitelná po přistoupení”, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a “čerpací práva”, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.”

| 56. | Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma. |
| --- | --- |

56.

Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma.

| 57. | V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.






  — | Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení. |
| --- | --- | --- |

57.

V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.

—

Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení.

| — | Existuje celkový strop pro splatné částky. |
| --- | --- |

—

Existuje celkový strop pro splatné částky.

| — | Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí. |
| --- | --- |

—

Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí.

1.2.   Individuální opatření

| 58. | “Záruka pro vkladatele”: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě “Smlouvy o opci s právem prodeje” tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

58.

“Záruka pro vkladatele”: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě “Smlouvy o opci s právem prodeje” tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení.

| 59. | “Podpora na posílení likvidity”: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

59.

“Podpora na posílení likvidity”: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení.

| 60. | “Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB”: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala. |
| --- | --- |

60.

“Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB”: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala.

| 61. | Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

61.

Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení.

| 62. | “Kupní cena”: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

62.

“Kupní cena”: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení.

| 63. | “Zvýšení kapitálu v GECB”: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

63.

“Zvýšení kapitálu v GECB”: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení.

| 64. | “Záruky a odškodnění”: Ve “Smlouvě o odškodnění” přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v “Listině záruk”. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH. |
| --- | --- |

64.

“Záruky a odškodnění”: Ve “Smlouvě o odškodnění” přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v “Listině záruk”. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH.

| 65. | Následující záruční úmluvy “Listiny záruk”, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

65.

Následující záruční úmluvy “Listiny záruk”, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení.

Nekompletní seznam

| 66. | V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků. |
| --- | --- |

66.

V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků.

| 67. | České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno. |
| --- | --- |

67.

České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno.

Nedostatečně přesná definice rizik

| 68. | Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím “Záruk a odškodnění”, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována. |
| --- | --- |

68.

Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím “Záruk a odškodnění”, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována.

| 69. | Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu. |
| --- | --- |

69.

Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu.

| 70. | V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) “Listiny záruk” se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit. |
| --- | --- |

70.

V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) “Listiny záruk” se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit.

| 71. | Také v případě článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění” není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět “nároků”. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění”. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění”. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována. |
| --- | --- |

71.

Také v případě článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění” není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět “nároků”. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění”. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění”. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována.

Nedostatečně stanovený strop pro splatné částky

| 72. | Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít “opci s právem prodeje”, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. “Opce s právem prodeje” by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro “Záruky a odškodnění”. |
| --- | --- |

72.

Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít “opci s právem prodeje”, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. “Opce s právem prodeje” by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro “Záruky a odškodnění”.

| 73. | Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop. |
| --- | --- |

73.

Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop.

| 74. | “Opce s právem prodeje”: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se “záruk a odškodnění” překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit “opci s právem prodeje”. |
| --- | --- |

74.

“Opce s právem prodeje”: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se “záruk a odškodnění” překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit “opci s právem prodeje”.

| 75. | Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

75.

Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení.

1.3.   Závěry

| 76. | Komise proto soudí, že:






  a) | následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:






  — | “Záruka pro vkladatele”, |
| --- | --- | --- | --- |

76.

Komise proto soudí, že:

a)

následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:

—

“Záruka pro vkladatele”,

| — | “Podpora na posílení likvidity”, |
| --- | --- |

—

“Podpora na posílení likvidity”,

| — | “Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB”, |
| --- | --- |

—

“Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB”,

| — | “Kupní cena”, |
| --- | --- |

—

“Kupní cena”,

| — | “Zvýšení kapitálu v GECB” |
| --- | --- |

—

“Zvýšení kapitálu v GECB”

| — | “Záruky a odškodnění”, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva). |
| --- | --- |

—

“Záruky a odškodnění”, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva).

| b) | Ostatní “Záruky a odškodnění” jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

b)

Ostatní “Záruky a odškodnění” jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení.

2.   Státní podpora ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES

| 77. | Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

77.

Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| 78. | Prostřednictvím “Smlouvy o odškodnění” ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků. |
| --- | --- |

78.

Prostřednictvím “Smlouvy o odškodnění” ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků.

| 79. | Komise soudí, že záruční úmluvy podle “Záruk a odškodnění” zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora. |
| --- | --- |

79.

Komise soudí, že záruční úmluvy podle “Záruk a odškodnění” zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora.

| 80. | Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

80.

Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| 81. | Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

81.

Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES.

3.   Odchylky podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES

| 82. | Protože ty “Záruky a odškodnění”, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

82.

Protože ty “Záruky a odškodnění”, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES.

| 83. | Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením. |
| --- | --- |

83.

Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením.

| 84. | Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

84.

Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES.

| 85. | Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

85.

Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem.

3.2   1994 pokyny k RR (záchrana a restrukturalizace)

| 86. | Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) (“Pokyny 1994 ”) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o “Zárukách a odškodnění” byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994. |
| --- | --- |

86.

Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) (“Pokyny 1994 ”) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o “Zárukách a odškodnění” byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994.

| 87. | Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

87.

Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže.

3.3   Způsobilost firmy

| 88. | Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou. |
| --- | --- |

88.

Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou.

| 89. | V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence. |
| --- | --- |

89.

V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence.

| 90. | Kromě AGB je příjemcem “Záruk a odškodnění” také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže. |
| --- | --- |

90.

Kromě AGB je příjemcem “Záruk a odškodnění” také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže.

| 91. | GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích. |
| --- | --- |

91.

GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích.

3.4   Podpora na záchranu a restrukturalizaci

| 92. | Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. “Záruky a odškodnění” ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu. |
| --- | --- |

92.

Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. “Záruky a odškodnění” ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu.

3.5   Podpora na restrukturalizaci, plán restrukturalizace

| 93. | Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy. |
| --- | --- |

93.

Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy.

| 94. | Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda “Záruky a odškodnění” patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

94.

Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda “Záruky a odškodnění” patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB.

Obnovení životaschopnosti

| 95. | Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek. |
| --- | --- |

95.

Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek.

| 96. | V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy. |
| --- | --- |

96.

V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy.

| 97. | Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena. |
| --- | --- |

97.

Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena.

Vyhnout se zbytečnému narušení hospodářské soutěže

| 98. | Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

98.

Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže.

| 99. | České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB. |
| --- | --- |

99.

České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB.

| 100. | V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v “Listině záruk”. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle “Záruky pro vkladatele”. |
| --- | --- |

100.

V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v “Listině záruk”. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle “Záruky pro vkladatele”.

| 101. | Kromě toho je hodnota GECB v případě využití “opce s právem prodeje” zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti. |
| --- | --- |

101.

Kromě toho je hodnota GECB v případě využití “opce s právem prodeje” zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti.

| 102. | Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty. |
| --- | --- |

102.

Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty.

Podpora úměrná nákladům na restrukturalizaci a jejím přínosům

| 103. | Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování. |
| --- | --- |

103.

Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování.

| 104. | České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how. |
| --- | --- |

104.

České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how.

| 105. | Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy. |
| --- | --- |

105.

Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy.

| 106. | Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace. |
| --- | --- |

106.

Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace.

VI.   ČLÁNEK 46(2) EVROPSKÉ DOHODY

| 107. | Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:
  “V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany”. |
| --- | --- |

107.

Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:

“V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany”.

| 108. | České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB. |
| --- | --- |

108.

České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB.

| 109. | Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody. |
| --- | --- |

109.

Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody.

| 110. | Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí “ustavující kapitoly” Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody. |
| --- | --- |

110.

Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí “ustavující kapitoly” Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody.

| 111. | Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled. |
| --- | --- |

111.

Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled.

| 112. | Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda “Záruky a odškodnění” byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné. |
| --- | --- |

112.

Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda “Záruky a odškodnění” byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné.

VII.   ZÁVĚR

Na základě toho rozhodla Komise takto:

| — | následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: “Záruka pro vkladatele”, “Podpora na posílení likvidity”, “Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB”, “Zvýšení kapitálu v GECB”, jakož i “Záruky a odškodnění”, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: “Záruka pro vkladatele”, “Podpora na posílení likvidity”, “Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB”, “Zvýšení kapitálu v GECB”, jakož i “Záruky a odškodnění”, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| — | ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících “Záruk a odškodnění”), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu. |
| --- | --- |

—

ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících “Záruk a odškodnění”), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu.

Žádá vaše orgány, aby ihned zaslaly kopii tohoto dopisu potenciálním příjemcům podpory.”

---

(1)  EÜT C 368, 23.12.1994, lk 12.

1

(2)  Tajné informace.

2

(3)  Pokud není uvedeno jinak, vztahují se všechny odkazy na “Smlouvu o odškodnění” na Smlouvu o odškodnění ve znění “změny Smlouvy o odškodnění číslo 1” z 25. dubna 2004.

3

(4)  Pokud není uvedeno jinak, jsou všechny odkazy na články odkazy na články ‚Listiny záruk‘.

4

(5)  Rozhodnutí Soudu první instance ze 14. ledna 2004 v případě T-109/01 Fleuren Compost v Komise nyr, odstavec74.

5

Fleuren Compost v Komise

(6)  Úř. věst. 288, 9.10.1999, s.2.

6

(7)  Úř. věst. 355, 31.12.1995, s.1.

7

(8)  Také všechna ostatní oznámená opatření byla přijata před 9.10.1999.

8

---

| 30.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/20

---

2003. rahandusaasta Euroopa Liidu agentuuride ja asutuste lõplike raamatupidamisaruannete avaldamine

(2004/C 292/04)

Lõplikud raamatupidamisaruanded avaldatakse täielikult järgmistel aadressidel:

| EUMC | http://eumc.eu.int |
| --- | --- |
| AESA | www.easa.eu.int |
| EFIL | www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm |
| EMSA | www.emsa.eu.int |
| EFSA | http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html |
| AESS | http://agency.osha.eu.int/ |
| EMEA | www.emea.eu.int |
| EAR | www.ear.eu.int |
| ETF | http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument |
| CDT | www.cdt.eu.int |
| CEDEFOP | www.cedefop.eu.int |
| EEA | www.eea.eu.int |
| OCVV | http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html |
| OEDT | http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN |
| OHMI | http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm |

EUMC

http://eumc.eu.int

AESA

www.easa.eu.int

EFIL

www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm

EMSA

www.emsa.eu.int

EFSA

http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html

AESS

http://agency.osha.eu.int/

EMEA

www.emea.eu.int

EAR

www.ear.eu.int

ETF

http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument

CDT

www.cdt.eu.int

CEDEFOP

www.cedefop.eu.int

EEA

www.eea.eu.int

OCVV

http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html

OEDT

http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN

OHMI

http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm

---

Euroopa Keskpank

| 30.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/21

---

EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,

16. juuli 2004,

Euroopa Keskpanga statistilise aruandluse nõuete kohta maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ning rahvusvaheliste reservide skeemi valdkonnas

(EKP/2004/16)

(2004/C 292/05)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5.1 ja artikli 34.1 kolmandat taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) nõuab oma ülesannete täitmiseks igakülgset ja usaldusväärset maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikat, aga ka rahvusvaheliste reservide skeemi, kus on välja toodud põhikirjed, mis mõjutavad euroala monetaartingimusi ja valuutaturgusid. Euroopa Keskpanga (EKP) statistilised nõuded selles valdkonnas on sätestatud suunises EKP/2004/15 maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ja rahvusvaheliste reservide skeemi kohta. (1) |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) nõuab oma ülesannete täitmiseks igakülgset ja usaldusväärset maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikat, aga ka rahvusvaheliste reservide skeemi, kus on välja toodud põhikirjed, mis mõjutavad euroala monetaartingimusi ja valuutaturgusid. Euroopa Keskpanga (EKP) statistilised nõuded selles valdkonnas on sätestatud suunises EKP/2004/15 maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ja rahvusvaheliste reservide skeemi kohta. (1)

| (2) | Põhikirja artikli 5.1 esimeses lauses nõutakse, et EKP peab riikide keskpankade (RKPde) abiga koguma kas muudelt pädevatelt ametiasutustelt, mis ei ole RKPd, või vahetult majandussubjektidelt statistilist teavet, mida on vaja EKPSi ülesannete täitmiseks. Artikli 5.1 teine lause näeb ette, et sel eesmärgil peab ta tegema koostööd ühenduse institutsioonide ja organitega ning liikmesriikide või kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

(2)

Põhikirja artikli 5.1 esimeses lauses nõutakse, et EKP peab riikide keskpankade (RKPde) abiga koguma kas muudelt pädevatelt ametiasutustelt, mis ei ole RKPd, või vahetult majandussubjektidelt statistilist teavet, mida on vaja EKPSi ülesannete täitmiseks. Artikli 5.1 teine lause näeb ette, et sel eesmärgil peab ta tegema koostööd ühenduse institutsioonide ja organitega ning liikmesriikide või kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

| (3) | Teavet, mida on vaja EKP nõuete täitmiseks maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika valdkonnas, võivad koguda ja/või koostada muud pädevad ametiasutused peale RKPde. Seepärast nõuavad mõned nende nõuete täitmiseks vajalikud ülesanded koostööd EKP või RKPde ja vastavate pädevate ametiasutuste vahel kooskõlas põhikirja artikliga 5.1. Nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) (2) artikkel 4 nõuab, et liikmesriigid korraldaksid oma statistiliste andmete kogumist ning teeksid igakülgset koostööd EKPSiga, et tagada põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(3)

Teavet, mida on vaja EKP nõuete täitmiseks maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika valdkonnas, võivad koguda ja/või koostada muud pädevad ametiasutused peale RKPde. Seepärast nõuavad mõned nende nõuete täitmiseks vajalikud ülesanded koostööd EKP või RKPde ja vastavate pädevate ametiasutuste vahel kooskõlas põhikirja artikliga 5.1. Nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) (2) artikkel 4 nõuab, et liikmesriigid korraldaksid oma statistiliste andmete kogumist ning teeksid igakülgset koostööd EKPSiga, et tagada põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine.

| (4) | Juhul kui andmeesitajad esitavad kooskõlas siseriiklike normide ja tunnustatud tavadega aruandeid pädevatele ametiasutustele, mis ei ole RKPd, peavad vastavad ametiasutused ja vastavad RKPd tegema omavahel koostööd, et tagada vastavus EKP statistilistele nõuetele. Maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika valdkonnas vajaliku teabe kogumist ja kokkuvõttu teostab Iirimaal Central Statistics Office (CSO) ja Itaalias Ufficio Italiano dei Cambi (UIC). Nimetatud statistiliste nõuete täitmiseks peaksid Iirimaa keskpank ja CSO ning Banca d'Italia (edaspidi Itaalia keskpank) ja UIC koostööd tegema. Vastav koostöö peaks hõlmama andmete edastamiseks püsistruktuuri loomise, kui sama tulemus pole juba saavutatud siseriiklike õigusaktidega. UIC on Itaalia keskpanga allasutus tulenevalt Itaalia 26. augusti 1998. aasta õigusaktist nr 319/9. (3) |
| --- | --- |

(4)

Juhul kui andmeesitajad esitavad kooskõlas siseriiklike normide ja tunnustatud tavadega aruandeid pädevatele ametiasutustele, mis ei ole RKPd, peavad vastavad ametiasutused ja vastavad RKPd tegema omavahel koostööd, et tagada vastavus EKP statistilistele nõuetele. Maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika valdkonnas vajaliku teabe kogumist ja kokkuvõttu teostab Iirimaal Central Statistics Office (CSO) ja Itaalias Ufficio Italiano dei Cambi (UIC). Nimetatud statistiliste nõuete täitmiseks peaksid Iirimaa keskpank ja CSO ning Banca d'Italia (edaspidi Itaalia keskpank) ja UIC koostööd tegema. Vastav koostöö peaks hõlmama andmete edastamiseks püsistruktuuri loomise, kui sama tulemus pole juba saavutatud siseriiklike õigusaktidega. UIC on Itaalia keskpanga allasutus tulenevalt Itaalia 26. augusti 1998. aasta õigusaktist nr 319/9. (3)

| (5) | Kuna suunise EKP/2004/15 artikli 4 lõike 3 kohaselt konfidentsiaalsetena märgitud statistiliste andmete allikaks on pädevad ametiasutused, mis ei ole RKPd, kasutab EKP vastavat teavet ainuüksi EKPSiga seotud statistiliste ülesannete täitmiseks, kui andmeesitaja või andmed esitanud muu füüsiline või juriidiline isik, üksus või filiaal, eeldusel et ta on identifitseeritav, ei ole andnud otseselt nõusolekut kõnesoleva teabe kasutamiseks muudel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(5)

Kuna suunise EKP/2004/15 artikli 4 lõike 3 kohaselt konfidentsiaalsetena märgitud statistiliste andmete allikaks on pädevad ametiasutused, mis ei ole RKPd, kasutab EKP vastavat teavet ainuüksi EKPSiga seotud statistiliste ülesannete täitmiseks, kui andmeesitaja või andmed esitanud muu füüsiline või juriidiline isik, üksus või filiaal, eeldusel et ta on identifitseeritav, ei ole andnud otseselt nõusolekut kõnesoleva teabe kasutamiseks muudel eesmärkidel.

| (6) | Andmed kuu ja kvartali maksebilansi ja kvartali ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika kohta, kus on välja toodud põhikirjed, mis mõjutavad euroala monetaartingimusi ja valuutaturgusid, tuleb teha Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (Iirimaa keskpangale) ja Itaalia keskpangale kättesaadavaks õigeaegselt. Selleks tuleb nõutav statistiline teave edastada vastava RKPga kokkulepitud viisil, või selle puudumisel, kuu maksebilansi andmete osas hiljemalt 30ndal tööpäeval, mis järgneb kuule, mida andmed puudutavad, kvartali maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete osas kolme kuu jooksul pärast kvartali lõppu, mida andmed puudutavad, ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete osas üheksa kuu jooksul pärast kuupäeva, mida andmed puudutavad. |
| --- | --- |

(6)

Andmed kuu ja kvartali maksebilansi ja kvartali ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika kohta, kus on välja toodud põhikirjed, mis mõjutavad euroala monetaartingimusi ja valuutaturgusid, tuleb teha Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (Iirimaa keskpangale) ja Itaalia keskpangale kättesaadavaks õigeaegselt. Selleks tuleb nõutav statistiline teave edastada vastava RKPga kokkulepitud viisil, või selle puudumisel, kuu maksebilansi andmete osas hiljemalt 30ndal tööpäeval, mis järgneb kuule, mida andmed puudutavad, kvartali maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete osas kolme kuu jooksul pärast kvartali lõppu, mida andmed puudutavad, ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete osas üheksa kuu jooksul pärast kuupäeva, mida andmed puudutavad.

| (7) | Centralised Securities Database (CSDB), mida hakatakse tulevikus kasutama paljudel erinevatel statistilistel (kokkuvõtt ja koostamine) ja mittestatistilistel (majanduslik analüüs, finantsstabiilsuse või tegevusanalüüs) eesmärkidel, tehakse RKPdele kättesaadavaks. Muudele pädevatele ametiasutustele, mis ei ole RKPd, tehakse kättesaadavaks andmete sisu, arvestades kõiki õiguslikke piiranguid. See on neile eelkõige abiks nõutavate andmete esitamisel euroala tehingute ja positsioonide statistika koostamiseks portfelliinvesteeringute kohta. Ühendades CSDB teabe väärtpaberite kaupa kogutud teabega, peaks olema võimalik euroala residentide poolt emiteeritud ja teiste euroala riikide residentide poolt hoitavaid väärtpaberite tehinguid portfelliinvesteeringute positsioone täpselt kokku võtta. Lõpptulemusena võimaldab see andmeid euroala portfelliinvesteeringute kohustuste kohta sektorite kaupa kokku võtta. |
| --- | --- |

(7)

Centralised Securities Database (CSDB), mida hakatakse tulevikus kasutama paljudel erinevatel statistilistel (kokkuvõtt ja koostamine) ja mittestatistilistel (majanduslik analüüs, finantsstabiilsuse või tegevusanalüüs) eesmärkidel, tehakse RKPdele kättesaadavaks. Muudele pädevatele ametiasutustele, mis ei ole RKPd, tehakse kättesaadavaks andmete sisu, arvestades kõiki õiguslikke piiranguid. See on neile eelkõige abiks nõutavate andmete esitamisel euroala tehingute ja positsioonide statistika koostamiseks portfelliinvesteeringute kohta. Ühendades CSDB teabe väärtpaberite kaupa kogutud teabega, peaks olema võimalik euroala residentide poolt emiteeritud ja teiste euroala riikide residentide poolt hoitavaid väärtpaberite tehinguid portfelliinvesteeringute positsioone täpselt kokku võtta. Lõpptulemusena võimaldab see andmeid euroala portfelliinvesteeringute kohustuste kohta sektorite kaupa kokku võtta.

| (8) | On vaja kehtestada tõhus kord tehniliste muudatuste tegemiseks käesoleva soovituse lisadesse tingimusel, et need muudatused ei muuda raampõhimõtteid ega mõjuta liikmesriikide andmeesitajate aruandluskoormust. Selle korra järgimisel võetakse arvesse EKPSi statistikakomitee seisukohti. RKPd ja muud pädevad ametiasutused võivad statistikakomitee ja selle vastava töörühma kaudu teha ettepanekuid käesoleva soovituse lisade tehniliste muudatuste kohta. |
| --- | --- |

(8)

On vaja kehtestada tõhus kord tehniliste muudatuste tegemiseks käesoleva soovituse lisadesse tingimusel, et need muudatused ei muuda raampõhimõtteid ega mõjuta liikmesriikide andmeesitajate aruandluskoormust. Selle korra järgimisel võetakse arvesse EKPSi statistikakomitee seisukohti. RKPd ja muud pädevad ametiasutused võivad statistikakomitee ja selle vastava töörühma kaudu teha ettepanekuid käesoleva soovituse lisade tehniliste muudatuste kohta.

| (9) | Alates 2. mai 2003. aasta soovituse EKP/2003/8 vastuvõtmisest Euroopa Keskpanga statistilise aruandluse nõuete kohta maksebilansi statistika, rahvusvaheliste reservide skeemi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika valdkonnas (4) on jõutud mitmete uute nõuete, andmete kogumise ja kokkuvõtu metoodikani euroalal. Seetõttu on vaja asendada soovitus EKP/2003/8 käesoleva suunisega, |
| --- | --- |

(9)

Alates 2. mai 2003. aasta soovituse EKP/2003/8 vastuvõtmisest Euroopa Keskpanga statistilise aruandluse nõuete kohta maksebilansi statistika, rahvusvaheliste reservide skeemi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika valdkonnas (4) on jõutud mitmete uute nõuete, andmete kogumise ja kokkuvõtu metoodikani euroalal. Seetõttu on vaja asendada soovitus EKP/2003/8 käesoleva suunisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | “osalev liikmesriik” — liikmesriik, kes on võtnud ühisraha kasutusele kooskõlas asutamislepinguga, |
| --- | --- |

—

“osalev liikmesriik” — liikmesriik, kes on võtnud ühisraha kasutusele kooskõlas asutamislepinguga,

| — | “resident” — tähendus kattub määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1 määratletuga, |
| --- | --- |

—

“resident” — tähendus kattub määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1 määratletuga,

| — | “euroala” — osalevate liikmesriikide majandusterritoorium ja EKP. Territooriumid, mis on euroala liikmesriikide või nendega seotud riikide osa, on osutatud III lisa tabelis 10, |
| --- | --- |

—

“euroala” — osalevate liikmesriikide majandusterritoorium ja EKP. Territooriumid, mis on euroala liikmesriikide või nendega seotud riikide osa, on osutatud III lisa tabelis 10,

| — | “eurosüsteem” — osalevate liikmesriikide keskpangad ja EKP, |
| --- | --- |

—

“eurosüsteem” — osalevate liikmesriikide keskpangad ja EKP,

| — | “maksebilansitehing” — tehing, millega luuakse või kustutatakse täielikult või osaliselt nõudeid või võlgu või millega toimub eseme suhtes õiguse üleandmine euroala residentide ja mitte-euroala residentide vahel, |
| --- | --- |

—

“maksebilansitehing” — tehing, millega luuakse või kustutatakse täielikult või osaliselt nõudeid või võlgu või millega toimub eseme suhtes õiguse üleandmine euroala residentide ja mitte-euroala residentide vahel,

| — | “välispositsioonid” — finantsnõuded mitte-euroala residentide vastu ja finantskohustused mitte-euroala residentidele. Välispositsioonid hõlmavad ka i) maad, muud materiaalset mittetoodetud vara ja muud kinnisvara, mis asub füüsiliselt väljaspool euroala ja kuulub euroala residentidele ja/või asub euroala piires ja kuulub mitte-euroala residentidele; ning ii) rahalist kulda ja laenueriõigusi (SDR), mis kuuluvad euroala residentidele.
  Euroala hõlmava maksebilansi statistika portfelliinvesteeringute konto ja portfelliinvesteeringute tulukonto ning rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika portfelliinvesteeringute konto koostamiseks vajalikul määral hõlmavad mõisted “välispositsioonid” ja “maksebilansitehingud” siiski ka positsioone ja tehinguid, mis on seotud euroala residentide varade ja/või kohustustega muude euroala liikmesriikide residentide suhtes, |
| --- | --- |

—

“välispositsioonid” — finantsnõuded mitte-euroala residentide vastu ja finantskohustused mitte-euroala residentidele. Välispositsioonid hõlmavad ka i) maad, muud materiaalset mittetoodetud vara ja muud kinnisvara, mis asub füüsiliselt väljaspool euroala ja kuulub euroala residentidele ja/või asub euroala piires ja kuulub mitte-euroala residentidele; ning ii) rahalist kulda ja laenueriõigusi (SDR), mis kuuluvad euroala residentidele.

Euroala hõlmava maksebilansi statistika portfelliinvesteeringute konto ja portfelliinvesteeringute tulukonto ning rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika portfelliinvesteeringute konto koostamiseks vajalikul määral hõlmavad mõisted “välispositsioonid” ja “maksebilansitehingud” siiski ka positsioone ja tehinguid, mis on seotud euroala residentide varade ja/või kohustustega muude euroala liikmesriikide residentide suhtes,

| — | “reservvarad” — eurosüsteemile kuuluvad väga likviidsed, turukõlblikud ja krediidivõimelised nõuded mitte-euroala residentide vastu, mis ei ole vääringustatud euros, pluss kuld, reservi positsioonid IMFis ja SDR positsioonid, |
| --- | --- |

—

“reservvarad” — eurosüsteemile kuuluvad väga likviidsed, turukõlblikud ja krediidivõimelised nõuded mitte-euroala residentide vastu, mis ei ole vääringustatud euros, pluss kuld, reservi positsioonid IMFis ja SDR positsioonid,

| — | “muud välisvaluutavarad” — i) eurosüsteemile kuuluvad nõuded euroala residentide vastu, mis ei ole vääringustatud euros; ja ii) eurosüsteemile kuuluvad nõuded mitte-euroala residentide vastu, mis ei ole vääringustatud euros ja mis ei vasta reservvarade likviidsuse, turukõlblikkuse ja krediidivõime kriteeriumidele, |
| --- | --- |

—

“muud välisvaluutavarad” — i) eurosüsteemile kuuluvad nõuded euroala residentide vastu, mis ei ole vääringustatud euros; ja ii) eurosüsteemile kuuluvad nõuded mitte-euroala residentide vastu, mis ei ole vääringustatud euros ja mis ei vasta reservvarade likviidsuse, turukõlblikkuse ja krediidivõime kriteeriumidele,

| — | “reservidega seotud kohustused” — eurosüsteemi teadaolevad ja tingimuslikud lühiajalised netorahavood, mis on sarnased eurosüsteemi reservvarade ja muude välisvaluutavaradega, |
| --- | --- |

—

“reservidega seotud kohustused” — eurosüsteemi teadaolevad ja tingimuslikud lühiajalised netorahavood, mis on sarnased eurosüsteemi reservvarade ja muude välisvaluutavaradega,

| — | “maksebilanss” — statistiline aruanne, mis kajastab asjakohase jaotusega maksebilansitehinguid aruandeperioodi jooksul, |
| --- | --- |

—

“maksebilanss” — statistiline aruanne, mis kajastab asjakohase jaotusega maksebilansitehinguid aruandeperioodi jooksul,

| — | “rahvusvaheliste reservide skeem” — statistiline aruanne, mis kajastab asjakohase jaotusega eurosüsteemi reservvarade, muude välisvaluutavarade ja reservidega seotud kohustuste positsiooni kindlaksmääratud kuupäeval, |
| --- | --- |

—

“rahvusvaheliste reservide skeem” — statistiline aruanne, mis kajastab asjakohase jaotusega eurosüsteemi reservvarade, muude välisvaluutavarade ja reservidega seotud kohustuste positsiooni kindlaksmääratud kuupäeval,

| — | “rahvusvaheline investeerimispositsioon” — bilanss, mis kajastab asjakohase jaotusega välisfinantsvarade ja -kohustuste positsiooni kindlaksmääratud kuupäeval, |
| --- | --- |

—

“rahvusvaheline investeerimispositsioon” — bilanss, mis kajastab asjakohase jaotusega välisfinantsvarade ja -kohustuste positsiooni kindlaksmääratud kuupäeval,

| — | “andmete kogumine väärtpaberite kaupa” — üksikute väärtpaberite kaupa andmete kogumine. |
| --- | --- |

—

“andmete kogumine väärtpaberite kaupa” — üksikute väärtpaberite kaupa andmete kogumine.

Artikkel 2

Statistilise teabe esitamine RKPdele

1.   Maksebilansitehingute ja välispositsioonide kohta statistilise teabe kogumise usaldamisel käesoleva soovituse adressaatidele, peavad nad tagama, et see tehakse vastavale RKPle õigeaegselt kättesaadavaks. Kui vastava RKPga ei ole teisiti kokku lepitud, tuleb selleks nõutav statistiline teave edastada kuu maksebilansi andmete osas hiljemalt 30ndal tööpäeval, mis järgneb kuule, mida andmed puudutavad, kvartali maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete osas kolme kuu jooksul pärast kvartali lõppu, mida andmed puudutavad, ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete osas üheksa kuu jooksul pärast kuupäeva, mida andmed puudutavad.

2.   Teave tehakse kättesaadavaks kooskõlas EKP statistika standardite ja nõuetega maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika osas, nagu on sätestatud käesoleva soovituse I, II, III, IV, V ja VII lisas. Ilma et see piiraks käesoleva soovituse VI lisas sätestatud EKP järelevalve ülesandeid, kontrollivad soovituse adressaadid vastavale RKPle kättesaadavaks tehtava statistilise teabe kvaliteeti ja usaldusväärsust.

Artikkel 3

Kestev koostöö

Käesoleva soovituse adressaadid kehtestavad kirjalikult koostöös vastavate RKPdega sobivad koostöö viisid, et tagada andmete edastamiseks püsistruktuur, mis vastab EKP statistika standardile ja nõuetele, kui sama tulemus pole juba saavutatud siseriiklike õigusaktidega.

Artikkel 4

Lihtsustatud menetlus muudatuste tegemiseks

Võttes arvesse statistikakomitee seisukohti, on EKP juhatusel õigus teha tehnilisi muudatusi käesoleva soovituse lisadesse, kui need muudatused ei muuda raampõhimõtteid ega mõjuta liikmesriikide andmeesitajate aruandluskoormust.

Artikkel 5

Lõppsätted

1.   Soovitus EKP/2003/8 asendatakse käesoleva soovitusega.

2.   Käesolev soovitus on adresseeritud CSOle Iirimaal ja UICle Itaalias.

Frankfurt Maini ääres, 16. juuli 2004

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 354, 30.11.2004.

1

(2)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

2

(3)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica italiana, nr 206, 4.9.1998.

3

(4)  ELT C 126, 28.5.2003, lk 7.

4

---

I LISA

EUROOPA KESKPANGA STATISTILISE ARUANDLUSE NÕUDED

1.   Riikide keskpankade (RKPd) statistilised kohustused

| 1.1. | RKPd teevad Euroopa Keskpangale (EKP) kättesaadavaks andmed välistehingute, reservvarade positsiooni, muude välisvaluutavarade positsiooni, reservidega seotud kohustuste positsiooni ja välispositsioonide kohta, mis on vajalikud euroala koondmaksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ning rahvusvaheliste reservide skeemi koostamiseks. Andmed avalikustatakse kooskõlas III lisa tabelis 13 osutatud tähtaegadele. |
| --- | --- |

1.1.

RKPd teevad Euroopa Keskpangale (EKP) kättesaadavaks andmed välistehingute, reservvarade positsiooni, muude välisvaluutavarade positsiooni, reservidega seotud kohustuste positsiooni ja välispositsioonide kohta, mis on vajalikud euroala koondmaksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ning rahvusvaheliste reservide skeemi koostamiseks. Andmed avalikustatakse kooskõlas III lisa tabelis 13 osutatud tähtaegadele.

| 1.2. | Andmetele lisatakse olulisemaid üksikjuhte ja läbivaatamise põhjusi käsitlev hõlpsasti kättesaadav teave, kui selliste tähtsamate üksikjuhtude ja läbivaatamiste tõttu andmetesse tehtud parandused on olulised või kui seda nõuab EKP. |
| --- | --- |

1.2.

Andmetele lisatakse olulisemaid üksikjuhte ja läbivaatamise põhjusi käsitlev hõlpsasti kättesaadav teave, kui selliste tähtsamate üksikjuhtude ja läbivaatamiste tõttu andmetesse tehtud parandused on olulised või kui seda nõuab EKP.

| 1.3. | Nõutavad andmed tehakse EKPle kättesaadavaks kuu ja kvartali tehingute ning kvartali ja aasta positsioonide osas, nagu on sätestatud II, III ja IV lisas. Need lisad vastavad kehtivatele rahvusvahelistele normidele, eelkõige IMFi maksebilansi käsiraamatu viiendale taastrükile. Eelkõige tehakse kättesaadavaks nõutavad andmed tehingute ja positsioonide kohta portfelliinvesteeringute varade kohta euroala väärtpaberitega seoses, mis liigendatakse euroala residentidest emitentide sektorite lõikes, nagu on sätestatud II lisa punktides 1.1, 1.2 ja 3 ning III lisa tabelites 1, 2, 4 ja 5. |
| --- | --- |

1.3.

Nõutavad andmed tehakse EKPle kättesaadavaks kuu ja kvartali tehingute ning kvartali ja aasta positsioonide osas, nagu on sätestatud II, III ja IV lisas. Need lisad vastavad kehtivatele rahvusvahelistele normidele, eelkõige IMFi maksebilansi käsiraamatu viiendale taastrükile. Eelkõige tehakse kättesaadavaks nõutavad andmed tehingute ja positsioonide kohta portfelliinvesteeringute varade kohta euroala väärtpaberitega seoses, mis liigendatakse euroala residentidest emitentide sektorite lõikes, nagu on sätestatud II lisa punktides 1.1, 1.2 ja 3 ning III lisa tabelites 1, 2, 4 ja 5.

| 1.4. | Nõutavad andmed maksebilansi kohta tehakse kättesaadavaks kuude ja kvartalite kaupa. Maksebilansi kvartaalsed andmed peavad III lisa tabelis 9 osutatud osapoolte osas hõlmama geograafilist liigendust. Nõutavad andmed rahvusvaheliste reservide skeemi kohta tehakse kättesaadavaks selle kuu lõpu seisuga, mida andmed puudutavad. Nõutavad andmed rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta tehakse kättesaadavaks kvartalite ja aastate kaupa. Rahvusvahelise investeerimispositsiooni aastaandmed peavad III lisa tabelis 9 osutatud osapoolte osas hõlmama geograafilist liigendust. |
| --- | --- |

1.4.

Nõutavad andmed maksebilansi kohta tehakse kättesaadavaks kuude ja kvartalite kaupa. Maksebilansi kvartaalsed andmed peavad III lisa tabelis 9 osutatud osapoolte osas hõlmama geograafilist liigendust. Nõutavad andmed rahvusvaheliste reservide skeemi kohta tehakse kättesaadavaks selle kuu lõpu seisuga, mida andmed puudutavad. Nõutavad andmed rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta tehakse kättesaadavaks kvartalite ja aastate kaupa. Rahvusvahelise investeerimispositsiooni aastaandmed peavad III lisa tabelis 9 osutatud osapoolte osas hõlmama geograafilist liigendust.

| 1.5. | Euro kui investeerimisvääringu rahvusvahelise tähtsuse analüüsimiseks tuleb vääringute kaupa liigendatud andmed teha kättesaadavaks poolaasta kaupa kooskõlas III lisa tabeliga 6. |
| --- | --- |

1.5.

Euro kui investeerimisvääringu rahvusvahelise tähtsuse analüüsimiseks tuleb vääringute kaupa liigendatud andmed teha kättesaadavaks poolaasta kaupa kooskõlas III lisa tabeliga 6.

| 1.6. | Portfelliinvesteeringute kogumise süsteem peab alates märtsist 2008 vastama ühele neljast mudelist, mis on osutatud VII lisas toodud tabelis, alustades andmetest 2008. aasta jaanuari tehingute ja 2007. aasta lõpu positsioonide kohta. |
| --- | --- |

1.6.

Portfelliinvesteeringute kogumise süsteem peab alates märtsist 2008 vastama ühele neljast mudelist, mis on osutatud VII lisas toodud tabelis, alustades andmetest 2008. aasta jaanuari tehingute ja 2007. aasta lõpu positsioonide kohta.

2.   Tähtajalisus

| 2.1. | Euroala kuumaksebilansi jaoks vajalikud andmed tehakse EKP-le kättesaadavaks 30. tööpäeval enne tööpäeva lõppu pärast selle kuu lõppu, mida andmed puudutavad. |
| --- | --- |

2.1.

Euroala kuumaksebilansi jaoks vajalikud andmed tehakse EKP-le kättesaadavaks 30. tööpäeval enne tööpäeva lõppu pärast selle kuu lõppu, mida andmed puudutavad.

| 2.2. | Kvartaalseks kokkuvõtuks vajalikud andmed euroala maksebilansi kohta tehakse EKP-le kättesaadavaks kolme kuu jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida andmed puudutavad. |
| --- | --- |

2.2.

Kvartaalseks kokkuvõtuks vajalikud andmed euroala maksebilansi kohta tehakse EKP-le kättesaadavaks kolme kuu jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida andmed puudutavad.

| 2.3. | Kokkuvõtuks vajalikud eurosüsteemi rahvusvaheliste reservide skeemi andmed tehakse EKP-le kättesaadavaks kolme nädala jooksul pärast selle kuu lõppu, mida andmed puudutavad. |
| --- | --- |

2.3.

Kokkuvõtuks vajalikud eurosüsteemi rahvusvaheliste reservide skeemi andmed tehakse EKP-le kättesaadavaks kolme nädala jooksul pärast selle kuu lõppu, mida andmed puudutavad.

| 2.4. | Alates 1. jaanuarist 2005 tehakse kvartaalseks kokkuvõtuks vajalikud andmed rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta EKP-le kättesaadavaks kolme kuu jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida andmed puudutavad. |
| --- | --- |

2.4.

Alates 1. jaanuarist 2005 tehakse kvartaalseks kokkuvõtuks vajalikud andmed rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta EKP-le kättesaadavaks kolme kuu jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida andmed puudutavad.

| 2.5. | Andmete kokkuvõtuks vajalikud andmed euroala aastase rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta tehakse EKP-le kättesaadavaks üheksa kuu jooksul pärast selle aasta lõppu, mida andmed puudutavad. |
| --- | --- |

2.5.

Andmete kokkuvõtuks vajalikud andmed euroala aastase rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta tehakse EKP-le kättesaadavaks üheksa kuu jooksul pärast selle aasta lõppu, mida andmed puudutavad.

| 2.6. | Emissiooni vääringu ja emitendi sektori kaupa liigendatud andmed tehingute ja positsioonide kohta võlakirjade osas tehakse EKP-le kättesaadavaks kuue kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mida andmed puudutavad. |
| --- | --- |

2.6.

Emissiooni vääringu ja emitendi sektori kaupa liigendatud andmed tehingute ja positsioonide kohta võlakirjade osas tehakse EKP-le kättesaadavaks kuue kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mida andmed puudutavad.

| 2.7. | Euroala maksebilanssi ja rahvusvahelist investeerimispositsiooni puudutavad parandused tuleb teha EKP-le kättesaadavaks vastavalt V lisas sätestatud ajakavale. |
| --- | --- |

2.7.

Euroala maksebilanssi ja rahvusvahelist investeerimispositsiooni puudutavad parandused tuleb teha EKP-le kättesaadavaks vastavalt V lisas sätestatud ajakavale.

| 2.8. | Nende andmete siseriiklik kogumine korraldatakse nimetatud tähtaegadest kinni pidades. |
| --- | --- |

2.8.

Nende andmete siseriiklik kogumine korraldatakse nimetatud tähtaegadest kinni pidades.

3.   Edastamise nõuded

Nõutav statistiline teave tuleb teha EKP-le kättesaadavaks vormis, mis vastab V lisas sätestatud nõuetele.

4.   Statistilise teabe kvaliteet

| 4.1. | Ilma et see piiraks VI lisas sätestatud EKP järelevalve ülesandeid, tagavad RKPd EKP-le kättesaadavaks tehtava statistilise teabe kvaliteedi järelevalve ja hindamise koostöös muude pädevate ametiasutustega, mis ei ole RKPd. EKP hindab sarnasel viisil andmeid, mis puudutavad euroala maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikat ja rahvusvahelisi reserve. Hindamine peab olema õigeaegne. EKP juhatus esitab igal aastal EKP nõukogule aruande andmete kvaliteedi kohta. |
| --- | --- |

4.1.

Ilma et see piiraks VI lisas sätestatud EKP järelevalve ülesandeid, tagavad RKPd EKP-le kättesaadavaks tehtava statistilise teabe kvaliteedi järelevalve ja hindamise koostöös muude pädevate ametiasutustega, mis ei ole RKPd. EKP hindab sarnasel viisil andmeid, mis puudutavad euroala maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikat ja rahvusvahelisi reserve. Hindamine peab olema õigeaegne. EKP juhatus esitab igal aastal EKP nõukogule aruande andmete kvaliteedi kohta.

| 4.2. | Hinnang portfelliinvesteeringute tehingute ja positsioonide kvaliteedile ning seonduvatele tululiikidele peab põhinema piisaval Centralised Securities Database (CSDB) väärtpaberite teabel. EKP, kes on CSDB haldaja, kontrollib alates juunist 2006, et väärtpaberite teabe kajastamine on piisav, et võimaldada RKPdel või asjakohastel juhtudel muudel ametiasutustel täielikult täita VII lisas osutatud kvaliteedinorme ja teisi käesolevas artiklis määratletud kvaliteedikriteeriume. |
| --- | --- |

4.2.

Hinnang portfelliinvesteeringute tehingute ja positsioonide kvaliteedile ning seonduvatele tululiikidele peab põhinema piisaval Centralised Securities Database (CSDB) väärtpaberite teabel. EKP, kes on CSDB haldaja, kontrollib alates juunist 2006, et väärtpaberite teabe kajastamine on piisav, et võimaldada RKPdel või asjakohastel juhtudel muudel ametiasutustel täielikult täita VII lisas osutatud kvaliteedinorme ja teisi käesolevas artiklis määratletud kvaliteedikriteeriume.

| 4.3. | Andmete esitamiseks portfelliinvesteeringute varade tehingute ja positsioonide kohta, mis on tehtud euroala väärtpaberites, liigendatuna euroala residentidest emiteerijate sektori lõikes vastavalt II lisa punktidele 1.1, 1.2 ja 3 ning III lisa tabelitele 1, 2, 4 ja 5, võib kasutada prognoose kuni väärtpaberite kaupa portfelliinvesteeringu kogumise süsteem muutub kohustuslikuks. |
| --- | --- |

4.3.

Andmete esitamiseks portfelliinvesteeringute varade tehingute ja positsioonide kohta, mis on tehtud euroala väärtpaberites, liigendatuna euroala residentidest emiteerijate sektori lõikes vastavalt II lisa punktidele 1.1, 1.2 ja 3 ning III lisa tabelitele 1, 2, 4 ja 5, võib kasutada prognoose kuni väärtpaberite kaupa portfelliinvesteeringu kogumise süsteem muutub kohustuslikuks.

| 4.4. | Andmete esitamiseks portfelliinvesteeringute emissiooni vääringu kohta vastavalt III lisa tabelile 6 võib kasutada prognoose kuni väärtpaberite kaupa portfelliinvesteeringu andmete kogumise süsteem muutub kohustuslikuks. |
| --- | --- |

4.4.

Andmete esitamiseks portfelliinvesteeringute emissiooni vääringu kohta vastavalt III lisa tabelile 6 võib kasutada prognoose kuni väärtpaberite kaupa portfelliinvesteeringu andmete kogumise süsteem muutub kohustuslikuks.

| 4.5. | EKP poolne statistilise teabe kvaliteedi järelevalve võib hõlmata andmetes tehtud paranduste kontrolli, esiteks selleks, et võtta arvesse statistilise teabe viimane hindamine, seeläbi parandades kvaliteeti; teiseks, et tagada võimalikult suurel määral vastavate maksebilansi kirjete vaheline järjepidevus igal erineval aruandeperioodil. |
| --- | --- |

4.5.

EKP poolne statistilise teabe kvaliteedi järelevalve võib hõlmata andmetes tehtud paranduste kontrolli, esiteks selleks, et võtta arvesse statistilise teabe viimane hindamine, seeläbi parandades kvaliteeti; teiseks, et tagada võimalikult suurel määral vastavate maksebilansi kirjete vaheline järjepidevus igal erineval aruandeperioodil.

---

II LISA

EUROOPA KESKPANGA STATISTILISED NÕUDED

1.   Maksebilansi statistika

Euroopa Keskpank (EKP) nõuab maksebilansi statistikat kahe sagedusega: kuiselt ja kvartaalselt vastavate kalendriperioodide kohta. Aastaandmed koostatakse vastava aasta kohta liikmesriigi kvartali aruannetes esitatud andmete summeerimise teel. Maksebilansi statistika peaks olema võimalikult suurel määral kooskõlas muu statistikaga, mis esitatakse rahapoliitika teostamise jaoks.

1.1.   Maksebilansi kuustatistika

Eesmärk

Euroala kuise maksebilansi eesmärgiks on tuua välja põhikirjed, mis mõjutavad monetaartingimusi ja valuutaturgusid (vt III lisa tabel 1).

Nõuded

On oluline, et andmed oleksid sobivad kasutamiseks euroala maksebilansi arvutamisel.

Arvestades kuise maksebilansi andmete esitamise lühikest tähtaega, andmete suurt koondatust ning nende kasutamist rahapoliitika eesmärkidel ja valuutatehinguteks, lubab EKP teatavat kõrvalekaldumist rahvusvahelistest normidest (vt suunise EKP/2004/15 artikli 2 lõiget 3), kui see on vältimatu. Täielik tekke- või tehingupõhine kajastamine ei ole nõutav. Kokkuleppel EKPga võivad riikide keskpangad (RKPd) esitada andmeid jooksev- ja finantskonto kohta arvelduspõhiselt. Tähtajast kinnipidamise vajaduse korral aktsepteerib EKP hinnangulisi või esialgseid andmeid.

Kõik laiemad tehingute kategooriad tuleb esitada varade ja kohustustena (või jooksevkonto kirjete puhul kreediti või deebetina). Üldiselt nõuab see RKPdelt maksebilansitehingute puhul muude euroala liikmesriikide residentidega tehtud tehingute ja euroalaväliste tehingute eristamist. RKPd teevad seda ühetaoliselt.

Kui euroala liikmed muutuvad, nõutakse RKPdelt euroala riikide koosseisu määratluse muutmist alates kuupäevast, kui liikmelisuse muudatus toimub. Parima hinnangu andmist laienenud euroala hõlmavate tagasivaateliste andmete kohta nõutakse nii eelmise koosseisu euroala RKPdelt kui ka uu(t)elt osaleva(te)lt liikmesriigilt (liikmesriikidelt).

Euroala kuuandmete sisukaks koondamiseks portfelliinvesteeringute valdkonnas nõutakse euroala residentide emiteeritud väärtpaberite tehingute ja mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite tehingute eristamist. Euroala portfelliinvesteeringute varade netotehingute statistika koostatakse aruannetes esitatud mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite netotehingute koondamisega. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostatakse kõigi riigi kohustuste netotehingute ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimisega.

Analoogset aruandlusnõuet ja koondandmete koostamismeetodit kohaldatakse ka portfelliinvesteeringute tulu kohta.

Maksebilansi andmete koostamiseks rahapoliitilistel eesmärkidel nõutakse RKPdelt andmete esitamist institutsionaalse sektori lõikes. Kuu maksebilansi puhul on sektoriteks liigendus järgmine:

| — | otseinvesteeringute puhul: i) rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad) ja ii) muud sektorid, |
| --- | --- |

—

otseinvesteeringute puhul: i) rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad) ja ii) muud sektorid,

| — | varadesse tehtavate portfelliinvesteeringute puhul: i) rahandusasutused; ii) rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad); ja iii) mitte-rahaloomeasutused, |
| --- | --- |

—

varadesse tehtavate portfelliinvesteeringute puhul: i) rahandusasutused; ii) rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad); ja iii) mitte-rahaloomeasutused,

| — | muude investeeringute puhul: i) rahandusasutused; ii) rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad); iii) valitsussektor; ja iv) muud sektorid. |
| --- | --- |

—

muude investeeringute puhul: i) rahandusasutused; ii) rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad); iii) valitsussektor; ja iv) muud sektorid.

Maksebilansi koostamiseks sektorite lõikes, mis võimaldab monetaarse ülevaate koostamist, nõutakse RKPdelt käesoleva soovituse III lisa tabelis 13 sätestatud kuupäevast alates andmete esitamist netotehingute kohta euroala residentide emiteeritud väärtpaberitesse tehtud portfelliinvesteeringutega, mis on liigendatud institutsionaalse sektori lõikes, kuhu emitent kuulub. Lisaks sellele hõlmavad portfelliinvesteeringute kohustused liigendust siseriiklike emitentide institutsionaalse sektori lõikes.

Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika sektorite lõikes koostatakse seejärel vastavate sektorite kõigi riigi netokohustuste ja vastavate euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimisega.

Alates märtsist 2008 jaanuariga 2008 seonduvate tehingute osas koguvad RKPd (ja teised pädevad siseriiklikud ametiasutused, kui on) portfelliinvesteeringuandmeid vastavalt ühele VII lisas toodud tabelis kirjeldatud näidisele.

1.2.   Maksebilansi kvartalistatistika

Eesmärk

Euroala kvartaalse maksebilansi eesmärgiks on pakkuda üksikasjalikumat teavet, et võimaldada maksebilansitehingute täiendavat analüüsi. Seda statistikat saab kasutada eelkõige euroala sektorite ja finantskontode jaoks ja ELi/euroala maksebilansi ühiseks avaldamiseks koostöös Euroopa Ühenduste Komisjoniga (Eurostat).

Nõuded

Maksebilansi kvartalistatistika vastab võimalikult suurel määral rahvusvahelistele normidele (vt suunise EKP/2004/15 artikli 2 lõige 3). Maksebilansi kvartalistatistika nõutav liigendus on esitatud III lisa tabelis 2. Ühtlustatud põhimõtted ja mõisted, mida kasutatakse kapitali- ja finantskonto puhul, on sätestatud IV lisas.

Kvartaalse jooksevkonto liigendus on sarnane jaotusega, mida nõutakse kuuandmete puhul. Tulude puhul on vaja üksikasjalikumat liigendust kvartaalselt.

Finantskonto “muude investeeringute” puhul järgib EKP Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) maksebilansi käsiraamatu viiendas taastrükis (edaspidi “BPM5”) esitatud nõudeid. Liigenduses on samuti muudatus (st esmatähtis on sektor). See sektoriteks jaotus on vastavuses BPM5 jaotusega, kus esmatähtsad on instrumendid. Sarnaselt BPM5-ga eristatakse sularaha ja hoiused laenudest ja muudest investeeringutest.

RKPdelt nõutakse maksebilansi kvartalistatistikas osalevate liikmesriikidega tehtud tehingute ja kõikide muude maksebilansitehingute eristamist. Nagu kuuandmete puhul, nõutakse ka kvartaliandmete puhul portfelliinvesteeringute valdkonnas euroala residentide emiteeritud väärtpaberite tehingute ja mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite tehingute eristamist. Euroala portfelliinvesteeringute varade netotehingute statistika koostatakse aruannetes esitatud mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite netotehingute koondamisega. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingud koostatakse kõigi riigi kohustuste netotehingute ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimisega.

Analoogset aruandlusnõuet ja koondandmete koostamismeetodit kohaldatakse ka portfelliinvesteeringute tulu kohta.

Otseinvesteeringute kohta nõutakse RKPdelt igal kvartalil aruannet liigenduses “Rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad) / mitte-rahaloomeasutused”. “Portfelliinvesteeringu varade” ja “muude investeeringute” kohta esitatavate aruannete liigendus institutsionaalsete sektorite lõikes järgib IMFi standardkomponente ja hõlmab järgmist: i) rahandusasutused; ii) rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad); iii) valitsussektor ja iv) muud sektorid.

Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostamiseks euroala residentidest emitentide sektori lõikes on kvartaliandmete nõuded sarnased kuu maksebilansi nõuetega.

Euroala maksebilansi puhul nõutakse andmeid tekkepõhise investeerimistulu kohta kvartaalselt. Kooskõlas riikliku arvepidamise süsteemiga (System of National Accounts) soovitab BPM5, et intressi tuleks kajastada tekkepõhiselt. See nõue mõjutab jooksevkontot (investeerimistulu) ja finantskontot.

2.   Rahvusvaheliste reservide skeem

Eesmärk

Rahvusvaheliste reservide skeem on kuuaruanne RKPde ja EKP reservvarade, muude välisvaluutavarade ja reservidega seotud kohustuste kohta, mis koostatakse vastavalt IMFi / Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS) ühisele skeemile “Rahvusvaheliste reservide ja välisvaluuta likviidsuse” kohta. See teave täiendab andmeid reservvarade kohta, mis on hõlmatud euroala maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas.

Nõuded

Euroala reservvarad on EKP (“koondatud reservid”) ja RKPde (“koondamata reservid”) väga likviidsed, turukõlblikud ja krediidivõimelised nõuded mitte-euroala residentide vastu, mis on vääringustatud välisvaluutas (st muudes vääringutes peale euro), kuld, reservipositsioonid IMFis ja SDR positsioonid. Nende hulka võivad kuuluda ka tuletisinstrumentide positsioonid. Reservvarad koostatakse brutona, tasaarveldamata reservidega seotud kohustusi. RKPdelt nõutavate andmete liigendus on esitatud III lisa tabeli 3 punktis I.A.

Välisvaluutades vääringustatud eurosüsteemi varad, mis ei vasta sellele määratlusele, s.o i) nõuded euroala residentide vastu; ja ii) nõuded mitte-euroala residentide vastu, mis ei vasta likviidsuse, turukõlblikkuse ja krediidivõime kriteeriumidele, kajastatakse rahvusvaheliste reservide skeemi kirje “muud välisvaluutavarad” all (III lisa tabeli 3 punkt I.B).

Eurodes vääringustatud nõudeid mitteresidentide vastu ja osalevate liikmesriikide valitsuste välisvaluutade saldosid ei käsitleta reservvaradena; need summad kajastatakse “muude investeeringute” all, kui nad kajastavad nõudeid mitte-euroala residentide vastu.

Vastavalt III lisa tabeli 3 punktidele II–IV esitatakse täiendavalt teave eurosüsteemi teadaolevate ja tingimuslike lühiajaliste netorahavoogude kohta, mis on seotud eurosüsteemi reservvarade ja muude välisvaluutavaradega, mis on nn “reservidega seotud kohustused”.

3.   Rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika

Eesmärk

Rahvusvaheline investeerimispositsioon on euroala kui terviku välisvarade ja -kohustuste aruanne rahapoliitika ja valuutaturu analüüsiks. Eelkõige aitab see kaasa liikmesriikide välise haavatavuse hindamisele ja raha hoidva sektori likviidse välisvara hoiuste arengute jälgimisele. See statistiline teave on kesksel kohal teiste riikide konto koostamisel euroala kvartali finantskontode all ja võib olla abiks ka maksebilansi voogude koostamisel.

Nõuded

EKP nõuab rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikat kvartali ja aasta kohta perioodi lõpu seisuga.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed vastavad võimalikult suurel määral rahvusvahelistele normidele (vt suunise EKP/2004/15 artikli 2 lõige 3). EKP koostab rahvusvahelise investeerimispositsiooni euroala kui terviku kohta. Euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni liigendus on esitatud III lisa tabelis 4.

Rahvusvaheline investeerimispositsioon näitab vaatlusperioodi lõpu finantspositsioone, mille väärtust hinnatakse perioodi lõpu hindades. Positsioonide väärtus saab muutuda järgmiste tegurite tõttu. Esiteks, ühe osa väärtuse muutusest vaatlusperioodil tingivad finantstehingud, mis on toimunud ja kajastatud maksebilansis. Teiseks, osa positsioonide muutustest antud perioodi alguses ja lõpus põhjustavad näidatud finantsvarade ja -kohustuste hinnamuutused. Kolmandaks, juhul kui positsioonid ei ole vääringustatud arvestusühikutes, mida kasutatakse rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks, mõjutavad väärtusi ka vahetuskursi muutused muude valuutade suhtes. Lõpuks käsitletakse muid muudatusi, mis ei ole tingitud eespool toodud teguritest, “muude korrigeerimistena”.

Euroala finantsvoogude ja -positsioonide nõuetekohane vastavusseviimine nõuab muutuste eristamist, mis tulenevad hinnast, vahetuskursi muutustest ja muudest korrigeerimistest.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kajastamine peaks olema võimalikult lähedane maksebilansi kvartalivoogude omale. Põhimõtted, mõisted ja liigendused on kooskõlas nendega, mida kasutatakse maksebilansi kvartalivoogude puhul. Niivõrd kui võimalik, peaksid rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed olema vastavuses muu statistikaga, näiteks rahandus- ja pangandusstatistikaga, finantsarvestusega ja riikliku arvepidamisega.

Kuu ja kvartali maksebilansi puhul nõutakse RKPdelt rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas osalevate liikmesriikide suhtes esinevate positsioonide eristamist kõigist muudest välispositsioonidest. Portfelliinvesteeringute kontodel nõutakse euroala residentide emiteeritud väärtpaberite positsioonide ja mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite positsioonide eristamist. Euroala portfelliinvesteeringute netovarade statistika koostatakse aruannetes esitatud mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite netovarade koondamisega. Euroala portfelliinvesteeringute netokohustuste statistika koostatakse kõigi riigi netokohustuste ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netopositsioonide konsolideerimisega.

RKPdelt nõutakse kvartali- ja aastapositsioonide esitamist “otseinvesteeringute”, “varadesse tehtud portfelliinvesteeringute” ja “muude investeeringute” kohta sama sektoriliigendusega nagu maksebilansi kvartalivoogude puhul.

Selleks et EKP saaks koostada euroala portfelliinvesteeringute netokohustuste liigenduse sektorite lõikes, on nõuded RKPdele rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete kohta samad nagu maksebilansi voogude puhul, arvestades suunise EKP/2004/15 artikli 2 lõike 6 sätteid.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni portfelliinvesteeringute varad ja kohustused koostatakse üksnes positsiooniandmete alusel.

Alates märtsi lõpust 2008 koguvad RKPd (ja teised pädevad siseriiklikud ametiasutused, kui on) vähemalt kvartaalselt portfelliinvesteeringute varade ja kohustuste positsioonid väärtpaberite kaupa vastavalt VII lisas olevas tabelis toodud näidistele.

---

III LISA

NÕUTAVAD JAOTUSED

Tabel 1

Riikide kuised andmed euroala maksebilansi jaoks (1)

| | Kreedit | Deebet | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Jooksevkonto |
| Kaubad | extra | extra | extra |
| Teenused | extra | extra | extra |
| Tulud | | | |
| Kompensatsioonid töötajatele | extra | extra | extra |
| Investeerimistulu | | | |
| — | otseinvesteeringud |

Kreedit

Deebet

Neto

I.   Jooksevkonto

Kaubad

extra

extra

extra

Teenused

extra

extra

extra

Tulud

Kompensatsioonid töötajatele

extra

extra

extra

Investeerimistulu

—

otseinvesteeringud

extra

extra

extra

| — | portfelliinvesteeringud |
| --- | --- |

—

portfelliinvesteeringud

extra

national

| — | muud investeeringud |
| --- | --- |

—

muud investeeringud

extra

extra

extra

Jooksevülekanded

extra

extra

extra

| II. | Kapitalikonto |
| --- | --- |

II.

extra

extra

extra

Netovarad

Netokohustused

Neto

III.   Finantskonto

Otseinvesteeringud

extra

Välismaal

extra

| — | Põhikapital |
| --- | --- |

—

Põhikapital

extra

| i) | Rad (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

Rad (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

| — | Reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Reinvesteeritud tulu

extra

| i) | Rad (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

Rad (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

extra

| i) | Rad (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

Rad (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

Andmeesitaja majanduses

extra

| — | Põhikapital |
| --- | --- |

—

Põhikapital

extra

| i) | Rad (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

Rad (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

| — | Reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Reinvesteeritud tulu

extra

| i) | Rad (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

Rad (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

extra

| i) | Rad (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

Rad (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

Portfelliinvesteeringud (2)

extra/intra

national

Omandiväärtpaberid

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

—

| ii) | Rad (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

ii)

Rad (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iii) | Mitte-Rad |
| --- | --- |

iii)

Mitte-Rad

extra/intra

national

Võlaväärtpaberid

extra/intra

national

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

—

| ii) | Rad (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

ii)

Rad (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iii) | Mitte-Rad |
| --- | --- |

iii)

Mitte-Rad

extra/intra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

—

| ii) | Rad (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

ii)

Rad (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iii) | Mitte-Rad |
| --- | --- |

iii)

Mitte-Rad

extra/intra

national

Tuletisinstrumendid

national

Muud investeeringud

extra

extra

extra

Rahandusasutused

extra

extra

Valitsussektor

extra

extra

millest:

Sularaha ja hoiused

extra

Rad (välja arvatud keskpangad)

extra

extra

| — | Pikaajalised |
| --- | --- |

—

Pikaajalised

extra

extra

| — | Lühiajalised |
| --- | --- |

—

Lühiajalised

extra

extra

Muud sektorid

extra

extra

millest:

Sularaha ja hoiused

extra

Reservvarad

extra

Tabel 2

Riikide kvartali andmed euroala maksebilansi jaoks (3)

| | Kreedit | Deebet | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Jooksevkonto |
| Kaubad | extra | extra | extra |
| Teenused | extra | extra | extra |
| Tulud | | | |
| Kompensatsioonid töötajatele | extra | extra | extra |
| Investeerimistulu | | | |
| — | Otseinvesteeringud |

Kreedit

Deebet

Neto

I.   Jooksevkonto

Kaubad

extra

extra

extra

Teenused

extra

extra

extra

Tulud

Kompensatsioonid töötajatele

extra

extra

extra

Investeerimistulu

—

Otseinvesteeringud

extra

extra

extra

| — | Tulu põhikapitalilt |
| --- | --- |

—

Tulu põhikapitalilt

extra

extra

extra

| — | Tulu võlalt (intress) |
| --- | --- |

—

Tulu võlalt (intress)

extra

extra

extra

| — | Portfelliinvesteeringud |
| --- | --- |

—

Portfelliinvesteeringud

extra

national

| — | Tulu põhikapitalilt (dividendid) |
| --- | --- |

—

Tulu põhikapitalilt (dividendid)

extra

national

| — | Tulu võlalt (intress) |
| --- | --- |

—

Tulu võlalt (intress)

extra

national

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra

national

| — | Muud investeeringud |
| --- | --- |

—

Muud investeeringud

extra

extra

extra

Jooksevülekanded

extra

extra

extra

| II. | Kapitalikonto |
| --- | --- |

II.

extra

extra

extra

Netovarad

Netokohustused

Neto

III.   Finantskonto

Otseinvesteeringud

extra

Välismaal

extra

| — | Põhikapital |
| --- | --- |

—

Põhikapital

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

| — | Reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Reinvesteeritud tulu

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

Andmeesitaja majanduses

extra

| — | Põhikapital |
| --- | --- |

—

Põhikapital

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

| — | Reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Reinvesteeritud tulu

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

Portfelliinvesteeringud (4)

extra/intra

national

Omandiväärtpaberid

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

—

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra/intra

—

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra/intra

national

Võlaväärtpaberid

extra/intra

national

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

national

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra/intra

national

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra/intra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

national

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra/intra

national

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra/intra

national

Tuletisinstrumendid

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

national

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

national

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

national

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

national

Muud investeeringud

extra

extra

extra

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra

extra

| — | Kaubanduskrediit |
| --- | --- |

—

Kaubanduskrediit

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Laenud |
| --- | --- |

—

Laenud

extra

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra

extra

| — | Kaubanduskrediit |
| --- | --- |

—

Kaubanduskrediit

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Laenud |
| --- | --- |

—

Laenud

extra

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

Reservvarad

extra

Rahaline kuld

extra

SDRid

extra

Reservi positsioon Rahvusvahelises Valuutafondis (IMF)

extra

välisvaluuta,

extra

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

extra

| — | Rahandusasutustes |
| --- | --- |

—

Rahandusasutustes

extra

| — | RAdes (välja arvatud keskpankades) |
| --- | --- |

—

RAdes (välja arvatud keskpankades)

extra

| — | Väärtpaberid |
| --- | --- |

—

Väärtpaberid

extra

| — | Põhikapital |
| --- | --- |

—

Põhikapital

extra

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra

| — | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

—

Tuletisinstrumendid

extra

Muud nõuded

extra

Tabel 3

Eurosüsteemi kuised rahvusvahelised reservid; euroala reservidega seotud kohustused

I.   Ametlikud reservvarad ja muud välisvaluutavarad (ligikaudne turuhind)

A.   Ametlikud reservvarad

| 1) | Välisvaluutareservid (konverteeritavates välisvaluutades)






  a) | väärtpaberid, mille:






  — | emitendi kontserni peaettevõte asub euroalal |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Välisvaluutareservid (konverteeritavates välisvaluutades)

a)

väärtpaberid, mille:

—

emitendi kontserni peaettevõte asub euroalal

| b) | sularaha ja hoiused kokku






  i) | teistes RKPdes, Rahvusvaheliste Arvelduste Pangas (BIS) ja IMFis |
| --- | --- | --- |

b)

sularaha ja hoiused kokku

i)

teistes RKPdes, Rahvusvaheliste Arvelduste Pangas (BIS) ja IMFis

| ii) | pankades, mille kontserni peaettevõte asub euroalal ja asukoht on väljaspool euroala |
| --- | --- |

ii)

pankades, mille kontserni peaettevõte asub euroalal ja asukoht on väljaspool euroala

| iii) | pankades, mille kontserni peaettevõte asub väljaspool euroala ja asukoht on väljaspool euroala |
| --- | --- |

iii)

pankades, mille kontserni peaettevõte asub väljaspool euroala ja asukoht on väljaspool euroala

| 2) | IMFi reservi positsioon |
| --- | --- |

2)

IMFi reservi positsioon

| 3) | SDRid |
| --- | --- |

3)

SDRid

| 4) | kuld (sealhulgas kullahoiused ja kulla vahetuslepingud) |
| --- | --- |

4)

kuld (sealhulgas kullahoiused ja kulla vahetuslepingud)

| 5) | muud reservvarad






  a) | tuletisinstrumendid |
| --- | --- | --- |

5)

muud reservvarad

a)

tuletisinstrumendid

| b) | laenud mitteresidentidele, välja arvatud pankadele |
| --- | --- |

b)

laenud mitteresidentidele, välja arvatud pankadele

| c) | muu |
| --- | --- |

c)

muu

B.   Muud välisvaluutavarad

| a) | väärtpaberid, mis ei sisaldu ametlikes reservvarades |
| --- | --- |

a)

väärtpaberid, mis ei sisaldu ametlikes reservvarades

| b) | hoiused, mis ei sisaldu ametlikes reservvarades |
| --- | --- |

b)

hoiused, mis ei sisaldu ametlikes reservvarades

| c) | laenud, mis ei sisaldu ametlikes reservvarades |
| --- | --- |

c)

laenud, mis ei sisaldu ametlikes reservvarades

| d) | tuletisinstrumendid, mis ei sisaldu ametlikes reservvarades |
| --- | --- |

d)

tuletisinstrumendid, mis ei sisaldu ametlikes reservvarades

| e) | kuld, mis ei sisaldu ametlikes reservvarades |
| --- | --- |

e)

kuld, mis ei sisaldu ametlikes reservvarades

| f) | muu |
| --- | --- |

f)

muu

II.   Teadaolevad lühiajalised välisvaluutavarade netoväljavood (nimiväärtus)

| | Tähtaegade lõikes (järelejäänud tähtaeg, kui on kohaldatav) |
| --- | --- |
| | Kokku | kuni 1 kuu | üle 1 kuu ja kuni 3 kuud | üle 3 kuu ja kuni 1 aasta |
| 1.   Laenud, väärtpaberid ja hoiused välisvaluutas |
| — | väljavoog (–) |

Tähtaegade lõikes (järelejäänud tähtaeg, kui on kohaldatav)

Kokku

kuni 1 kuu

üle 1 kuu ja kuni 3 kuud

üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

1.   Laenud, väärtpaberid ja hoiused välisvaluutas

—

väljavoog (–)

Põhiosa

Intress

| — | sissevoog (+) |
| --- | --- |

—

sissevoog (+)

Põhiosa

Intress

2.   Valuutatähtpäevatehingute ja -futuuride lühikeste ja pikkade positsioonide koondsiseriikliku vääringu vastu (sealhulgas vahetuslepingute tuleviku rahavood)

| a) | Lühikesed positsioonid (–) |
| --- | --- |

a)

Lühikesed positsioonid (–)

| b) | Pikad positsioonid (+) |
| --- | --- |

b)

Pikad positsioonid (+)

—   Muu (täpsustada)

| — | tagasiostutehingutega seotud väljavood (–) |
| --- | --- |

—

tagasiostutehingutega seotud väljavood (–)

| — | pöördtehingutega seotud sissevood (+) |
| --- | --- |

—

pöördtehingutega seotud sissevood (+)

| — | kaubanduskrediit (–) |
| --- | --- |

—

kaubanduskrediit (–)

| — | kaubanduskrediit (+) |
| --- | --- |

—

kaubanduskrediit (+)

| — | muud maksmisele kuuluvad summad (–) |
| --- | --- |

—

muud maksmisele kuuluvad summad (–)

| — | muud saadaolevad summad (+) |
| --- | --- |

—

muud saadaolevad summad (+)

III.   Tingimuslikud lühiajalised välisvaluutavarade netoväljavood (nimiväärtus)

| | Tähtaegade lõikes (järelejäänud tähtaeg, kui on kohaldatav) |
| --- | --- |
| | Kokku | kuni 1 kuu | üle 1 kuu ja kuni 3 kuud | üle 3 kuu ja kuni 1 aasta |
| 1.   Tingimuslikud kohustused välisvaluutas |
| a) | Garantiid kohustustele lõpptähtajaga kuni 1 aasta |

Tähtaegade lõikes (järelejäänud tähtaeg, kui on kohaldatav)

Kokku

kuni 1 kuu

üle 1 kuu ja kuni 3 kuud

üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Tingimuslikud kohustused välisvaluutas

a)

Garantiid kohustustele lõpptähtajaga kuni 1 aasta

| b) | Muud tingimuslikud kohustused |
| --- | --- |

b)

Muud tingimuslikud kohustused

| 2. | Müügioptsiooniga emiteeritud väärtpaberid välisvaluutas (puttable bonds) |
| --- | --- |

2.

Müügioptsiooniga emiteeritud väärtpaberid välisvaluutas (puttable bonds)

Kasutamata, tingimusteta krediidiliinid, mille on andnud:

| a) | muud siseriiklikud rahandusasutused, BIS, IMF ja muud rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- |

a)

muud siseriiklikud rahandusasutused, BIS, IMF ja muud rahvusvahelised organisatsioonid

| — | muud siseriiklikud rahandusasutused (+) |
| --- | --- |

—

muud siseriiklikud rahandusasutused (+)

| — | BIS (+) |
| --- | --- |

—

BIS (+)

| — | IMF (+) |
| --- | --- |

—

IMF (+)

| b) | pangad ja muud finantsasutused, mille kontserni peaettevõte asub andmeesitaja riigis (+) |
| --- | --- |

b)

pangad ja muud finantsasutused, mille kontserni peaettevõte asub andmeesitaja riigis (+)

| c) | pangad ja muud finantsasutused, mille kontserni peaettevõte asub andmeesitaja riigis (+) |
| --- | --- |

c)

pangad ja muud finantsasutused, mille kontserni peaettevõte asub andmeesitaja riigis (+)

Kasutamata, tingimusteta krediidiliinid, mis on antud järgmistele asutustele:

| a) | muud siseriiklikud rahandusasutused, BIS, IMF ja muud rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- |

a)

muud siseriiklikud rahandusasutused, BIS, IMF ja muud rahvusvahelised organisatsioonid

| — | muud siseriiklikud rahandusasutused (–) |
| --- | --- |

—

muud siseriiklikud rahandusasutused (–)

| — | BIS (–) |
| --- | --- |

—

BIS (–)

| — | IMF (–) |
| --- | --- |

—

IMF (–)

| b) | pangad ja muud finantsasutused, mille kontserni peaettevõte asub andmeesitaja riigis (–) |
| --- | --- |

b)

pangad ja muud finantsasutused, mille kontserni peaettevõte asub andmeesitaja riigis (–)

| c) | pangad ja muud finantsasutused, mille kontserni peaettevõte asub väljaspool andmeesitaja riiki (–) |
| --- | --- |

c)

pangad ja muud finantsasutused, mille kontserni peaettevõte asub väljaspool andmeesitaja riiki (–)

Välisvaluutas optsioonide lühikeste ja pikkade positsioonide koond siseriikliku vääringu vastu

| a) | Lühikesed positsioonid |
| --- | --- |

a)

Lühikesed positsioonid

| i) | Ostetud müügioptsioonid |
| --- | --- |

i)

Ostetud müügioptsioonid

| ii) | Emiteeritud ostuoptsioonid |
| --- | --- |

ii)

Emiteeritud ostuoptsioonid

| b) | Pikad positsioonid |
| --- | --- |

b)

Pikad positsioonid

| i) | Ostetud ostuoptsioonid |
| --- | --- |

i)

Ostetud ostuoptsioonid

| ii) | Emiteeritud müügioptsioonid |
| --- | --- |

ii)

Emiteeritud müügioptsioonid

Pro memoria: Optsioonid, mis on “rahas” (in-the-money)

| 1) | Hetke vahetuskursiga |
| --- | --- |

1)

Hetke vahetuskursiga

| a) | Lühike positsioon |
| --- | --- |

a)

Lühike positsioon

| b) | Pikk positsioon |
| --- | --- |

b)

Pikk positsioon

| 2) | + 5 % (kursilangus 5 %) |
| --- | --- |

2)

- 5 % (kursilangus 5 %)

| a) | Lühike positsioon |
| --- | --- |

a)

Lühike positsioon

| b) | Pikk positsioon |
| --- | --- |

b)

Pikk positsioon

| 3) | 5 % (kursitõus 5 %) |
| --- | --- |

3)

5 % (kursitõus 5 %)

| a) | Lühike positsioon |
| --- | --- |

a)

Lühike positsioon

| b) | Pikk positsioon |
| --- | --- |

b)

Pikk positsioon

| (4) | + 10 % (kursilangus 10 %) |
| --- | --- |

(4)

- 10 % (kursilangus 10 %)

| a) | Lühike positsioon |
| --- | --- |

a)

Lühike positsioon

| b) | Pikk positsioon |
| --- | --- |

b)

Pikk positsioon

| (5) | 10 % (kursitõus 10 %) |
| --- | --- |

(5)

10 % (kursitõus 10 %)

| a) | Lühike positsioon |
| --- | --- |

a)

Lühike positsioon

| b) | Pikk positsioon |
| --- | --- |

b)

Pikk positsioon

| (6) | Muu (täpsustada) |
| --- | --- |

(6)

Muu (täpsustada)

| a) | Lühike positsioon |
| --- | --- |

a)

Lühike positsioon

| b) | Pikk positsioon |
| --- | --- |

b)

Pikk positsioon

IV.   Memokirjed

| 1. | Esitada standardse sageduse ja tähtajalisusega:






  a) | vahetuskursi suhtes indekseeritud lühiajaline võlg siseriiklikus vääringus |
| --- | --- | --- |

1.

Esitada standardse sageduse ja tähtajalisusega:

a)

vahetuskursi suhtes indekseeritud lühiajaline võlg siseriiklikus vääringus

| b) | välisvaluutas vääringustatud finantsinstrumendid, mis arveldatakse muul viisil (nt siseriiklikus vääringus)






  — | alusvara ostmiseta tähtpäevatehingud






  i) | lühikesed positsioonid |
| --- | --- | --- | --- |

b)

välisvaluutas vääringustatud finantsinstrumendid, mis arveldatakse muul viisil (nt siseriiklikus vääringus)

—

alusvara ostmiseta tähtpäevatehingud

i)

lühikesed positsioonid

| ii) | pikad positsioonid |
| --- | --- |

ii)

pikad positsioonid

| — | muud instrumendid |
| --- | --- |

—

muud instrumendid

| c) | panditud varad






  — | reservvarade koosseisus |
| --- | --- | --- |

c)

panditud varad

—

reservvarade koosseisus

| — | muude välisvaluutavarade koosseisus |
| --- | --- |

—

muude välisvaluutavarade koosseisus

| d) | võlakirjade laenud ja tagasiostulepingud






  — | väljalaenud või tagasiostulepingud, mis on näidatud punktis I |
| --- | --- | --- |

d)

võlakirjade laenud ja tagasiostulepingud

—

väljalaenud või tagasiostulepingud, mis on näidatud punktis I

| — | väljalaenud või tagasiostulepingud, mis ei ole näidatud punktis I |
| --- | --- |

—

väljalaenud või tagasiostulepingud, mis ei ole näidatud punktis I

| — | sisselaenud või soetatud, mis on näidatud punktis I |
| --- | --- |

—

sisselaenud või soetatud, mis on näidatud punktis I

| — | sisselaenud või soetatud, mis ei ole näidatud punktis I |
| --- | --- |

—

sisselaenud või soetatud, mis ei ole näidatud punktis I

| e) | vara tuletisinstrumentides (neto, turuväärtuses)






  — | tähtpäevatehingud |
| --- | --- | --- |

e)

vara tuletisinstrumentides (neto, turuväärtuses)

—

tähtpäevatehingud

| — | futuurid |
| --- | --- |

—

futuurid

| — | vahetustehingud |
| --- | --- |

—

vahetustehingud

| — | optsioonid |
| --- | --- |

—

optsioonid

| — | muu |
| --- | --- |

—

muu

| f) | tuletisinstrumendid (tähtpäevatehingud, futuurid või optsioonilepingud) järelejäänud tähtajaga üle 1 aasta, mille suhtes kohaldatakse lisatagatise nõuet






  — | valuutatähtpäevatehingute ja -futuuride lühikeste ja pikkade positsioonide koond siseriikliku vääringu vastu (sealhulgas vahetuslepingute tuleviku rahavood)






  i) | lühikesed positsioonid |
| --- | --- | --- | --- |

f)

tuletisinstrumendid (tähtpäevatehingud, futuurid või optsioonilepingud) järelejäänud tähtajaga üle 1 aasta, mille suhtes kohaldatakse lisatagatise nõuet

—

valuutatähtpäevatehingute ja -futuuride lühikeste ja pikkade positsioonide koond siseriikliku vääringu vastu (sealhulgas vahetuslepingute tuleviku rahavood)

i)

lühikesed positsioonid

| ii) | pikad positsioonid |
| --- | --- |

ii)

pikad positsioonid

| — | välisvaluutas optsioonide lühikeste ja pikkade positsioonide koond siseriikliku vääringu vastu






  i) | lühikesed positsioonid






  — | ostetud müügioptsioonid |
| --- | --- | --- | --- |

—

välisvaluutas optsioonide lühikeste ja pikkade positsioonide koond siseriikliku vääringu vastu

i)

lühikesed positsioonid

—

ostetud müügioptsioonid

| — | kokku lepitud ostuoptsioonid |
| --- | --- |

—

kokku lepitud ostuoptsioonid

| ii) | pikad positsioonid






  — | ostetud ostuoptsioonid |
| --- | --- | --- |

ii)

pikad positsioonid

—

ostetud ostuoptsioonid

| — | kokku lepitud müügioptsioonid |
| --- | --- |

—

kokku lepitud müügioptsioonid

| 2. | Avaldada harvem (nt üks kord aastas):






  a) | reservide jaotus vääringute lõikes (valuutagruppide lõikes)






  — | SDR korvi kuuluvad vääringud |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Avaldada harvem (nt üks kord aastas):

a)

reservide jaotus vääringute lõikes (valuutagruppide lõikes)

—

SDR korvi kuuluvad vääringud

| — | SDR korvi mittekuuluvad vääringud |
| --- | --- |

—

SDR korvi mittekuuluvad vääringud

Tabel 4

Riikide kvartali andmed euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks (5)

| | Varad | Kohustused | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Otseinvesteeringud |

Varad

Kohustused

Neto

I.

extra

Välismaal

extra

| — | Põhikapital ja reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Põhikapital ja reinvesteeritud tulu

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

Andmeesitaja majanduses

extra

| — | Põhikapital ja reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Põhikapital ja reinvesteeritud tulu

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

II.   Portfelliinvesteeringud (6)

Omandiväärtpaberid

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

—

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra/intra

—

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra/intra

national

Võlaväärtpaberid

extra/intra

national

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

national

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra/intra

national

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra/intra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

national

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra/intra

national

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra/intra

national

| III. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

III.

extra

extra

extra

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra

extra

extra

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra

extra

extra

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

extra

extra

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra

extra

extra

| IV. | Muud investeeringud |
| --- | --- |

IV.

extra

extra

extra

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra

extra

| — | Kaubanduskrediit |
| --- | --- |

—

Kaubanduskrediit

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Laenud |
| --- | --- |

—

Laenud

extra

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra

extra

| — | Kaubanduskrediit |
| --- | --- |

—

Kaubanduskrediit

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Laenud |
| --- | --- |

—

Laenud

extra

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| V. | Reservvarad |
| --- | --- |

V.

extra

Rahaline kuld

extra

SDRid

extra

Reservi positsioon IMFis

extra

Välisvaluuta

extra

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

extra

| — | Rahandusasutustes |
| --- | --- |

—

Rahandusasutustes

extra

| — | RAdes (välja arvatud keskpankades) |
| --- | --- |

—

RAdes (välja arvatud keskpankades)

extra

| — | Väärtpaberid |
| --- | --- |

—

Väärtpaberid

extra

| — | Põhikapital |
| --- | --- |

—

Põhikapital

extra

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra

| — | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

—

Tuletisinstrumendid

extra

Muud nõuded

extra

Tabel 5

Riikide aasta andmed euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks (7)

| | Varad | Kohustused | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Otseinvesteeringud |

Varad

Kohustused

Neto

I.

extra

Välismaal

extra

| — | Põhikapital ja reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Põhikapital ja reinvesteeritud tulu

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

Millest:

Noteeritud välismaa ettevõtete põhikapitali positsioonid (turuväärtus)

extra

Noteerimata välismaa ettevõtete põhikapitali positsioonid (arvestuslik väärtus)

extra

Memokirjed:

Noteeritud välismaa ettevõtete põhikapitali positsioonid (arvestuslik väärtus)

extra

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

Andmeesitaja majanduses

extra

| — | Põhikapital ja reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Põhikapital ja reinvesteeritud tulu

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

Millest:

Noteeritud euroala ettevõtete põhikapitali positsioonid (turuväärtus)

extra

Noteerimata euroala ettevõtete põhikapitali positsioonid (arvestuslik väärtus)

extra

Memokirjed:

Noteeritud euroala ettevõtete põhikapitali positsioonid (arvestuslik väärtus)

extra

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

extra

| i) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

i)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

| ii) | Muud sektorid |
| --- | --- |

ii)

Muud sektorid

extra

II.   Portfelliinvesteeringud (8)

Omandiväärtpaberid

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

—

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra/intra

—

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra/intra

national

Võlaväärtpaberid

extra/intra

national

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

national

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra/intra

national

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra/intra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra/intra

national

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra/intra

national

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra/intra

national

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra/intra

national

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra/intra

national

| III. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

III.

extra

extra

extra

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra

extra

extra

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra

extra

extra

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

extra

extra

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra

extra

extra

| IV. | Muud investeeringud |
| --- | --- |

IV.

extra

extra

extra

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

extra

extra

| — | Kaubanduskrediit |
| --- | --- |

—

Kaubanduskrediit

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Laenud |
| --- | --- |

—

Laenud

extra

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

extra

extra

| — | Kaubanduskrediit |
| --- | --- |

—

Kaubanduskrediit

extra

extra

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

extra

extra

| — | Laenud |
| --- | --- |

—

Laenud

extra

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

extra

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

extra

extra

| V. | Reservvarad |
| --- | --- |

V.

extra

Rahaline kuld

extra

SDRid

extra

Reservi positsioon IMFis

extra

Välisvaluuta

extra

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

extra

| — | Rahandusasutustes |
| --- | --- |

—

Rahandusasutustes

extra

| — | Rades (välja arvatud keskpankades) |
| --- | --- |

—

Rades (välja arvatud keskpankades)

extra

| — | Väärtpaberid |
| --- | --- |

—

Väärtpaberid

extra

| — | Põhikapital |
| --- | --- |

—

Põhikapital

extra

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra

| — | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

—

Tuletisinstrumendid

extra

Muud nõuded

extra

Tabel 6

Euro kui investeerimisvääringu rahvusvahelise tähtsuse analüüsiks vajalik võlaväärtpaberite statistika (9)

| Euro | Aasta esimese/viimase 6 kuu tehingud |
| --- | --- |
| | Varad | Kohustused |
| Võlaväärtpaberid | extra/intra | national |
| — | Võlakirjad |

Euro

Aasta esimese/viimase 6 kuu tehingud

Varad

Kohustused

Võlaväärtpaberid

extra/intra

national

—

Võlakirjad

extra/intra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra/intra

national

Juuni lõpu / detsembri lõpu positsioonid

Varad

Kohustused

Võlaväärtpaberid

extra/intra

national

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra/intra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra/intra

national

USA dollar

Aasta esimese/viimase 6 kuu tehingud

Varad

Kohustused

Võlaväärtpaberid

extra/intra

national

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra/intra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra/intra

national

Juuni lõpu / detsembri lõpu positsioonid

Varad

Kohustused

Võlaväärtpaberid

extra/intra

national

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra/intra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra/intra

national

Muud vääringud

Aasta esimese/viimase 6 kuu tehingud

Varad

Kohustused

Võlaväärtpaberid

extra/intra

national

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra/intra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra/intra

national

Juuni lõpu / detsembri lõpu positsioonid

Varad

Kohustused

Võlaväärtpaberid

extra/intra

national

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

extra/intra

national

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

extra/intra

national

Tabel 7

Riikide kvartaliandmed euroala maksebilansi jaoks geograafilises liigenduses

| | Varad | Kohustused | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Jooksevkonto |
| Kaubad | Step 3 | Step 3 | Step 3 |
| Teenused | Step 3 | Step 3 | Step 3 |
| Tulud | | | |
| Kompensatsioonid töötajatele | Step 3 | Step 3 | Step 3 |
| Investeerimistulu | | | |
| — | Otseinvesteeringud |

Varad

Kohustused

Neto

I.   Jooksevkonto

Kaubad

Step 3

Step 3

Step 3

Teenused

Step 3

Step 3

Step 3

Tulud

Kompensatsioonid töötajatele

Step 3

Step 3

Step 3

Investeerimistulu

—

Otseinvesteeringud

Step 3

Step 3

Step 3

| — | Portfelliinvesteeringud |
| --- | --- |

—

Portfelliinvesteeringud

Step 3

| — | Muud investeeringud |
| --- | --- |

—

Muud investeeringud

Step 3

Step 3

Step 3

Jooksevülekanded

Step 3

Step 3

Step 3

| II. | Kapitalikonto |
| --- | --- |

II.

Step 3

Step 3

Step 3

Netovarad

Netokohustused

Neto

III.   Finantskonto

Otseinvesteeringud

Step 3

Välismaal

Step 3

| — | Põhikapital |
| --- | --- |

—

Põhikapital

Step 3

| — | Reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Reinvesteeritud tulu

Step 3

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

Step 3

Andmeesitaja majanduses

Step 3

| — | Põhikapital |
| --- | --- |

—

Põhikapital

Step 3

| — | Reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Reinvesteeritud tulu

Step 3

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

Step 3

| — | Portfelliinvesteeringud |
| --- | --- |

—

Step 3

Omandiväärtpaberid

Step 3

Võlaväärtpaberid

Step 3

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

Step 3

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

Step 3

Tuletisinstrumendid

Muud investeeringud

Step 3

Step 3

Step 3

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

Step 3

Step 3

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

Step 3

Step 3

| — | Kaubanduskrediit |
| --- | --- |

—

Kaubanduskrediit

Step 3

Step 3

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

Step 3

Step 3

| — | Laenud |
| --- | --- |

—

Laenud

Step 3

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

Step 3

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

Step 3

Step 3

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

Step 3

Step 3

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

Step 3

Step 3

| — | Kaubanduskrediit |
| --- | --- |

—

Kaubanduskrediit

Step 3

Step 3

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

Step 3

Step 3

| — | Laenud |
| --- | --- |

—

Laenud

Step 3

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

Step 3

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

Step 3

Step 3

Reservvarad

Tabel 8

Riikide aastaandmed euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks geograafilises liigenduses (11)

| | Varad | Kohustused | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Otseinvesteeringud |
| Välismaal | Step 3 | | |
| — | Põhikapital ja reinvesteeritud tulu |

Varad

Kohustused

Neto

I.   Otseinvesteeringud

Välismaal

Step 3

—

Põhikapital ja reinvesteeritud tulu

Step 3

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

Step 3

Andmeesitaja majanduses

Step 3

| — | Põhikapital ja reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Põhikapital ja reinvesteeritud tulu

Step 3

| — | Muu kapital |
| --- | --- |

—

Muu kapital

Step 3

II.   Portfelliinvesteeringud

Omandiväärtpaberid

Step 3

Võlaväärtpaberid

Step 3

| — | Võlakirjad |
| --- | --- |

—

Võlakirjad

Step 3

| — | Rahaturuinstrumendid |
| --- | --- |

—

Rahaturuinstrumendid

Step 3

| III. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

III.

| IV. | Muud investeeringud |
| --- | --- |

IV.

Step 3

Step 3

Step 3

| i) | Rahandusasutused |
| --- | --- |

i)

Rahandusasutused

Step 3

Step 3

| ii) | Valitsussektor |
| --- | --- |

ii)

Valitsussektor

Step 3

Step 3

| — | Kaubanduskrediit |
| --- | --- |

—

Kaubanduskrediit

Step 3

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

Step 3

| — | Laenud |
| --- | --- |

—

Laenud

Step 3

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

Step 3

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

Step 3

Step 3

| iii) | RAd (välja arvatud keskpangad) |
| --- | --- |

iii)

RAd (välja arvatud keskpangad)

Step 3

Step 3

| iv) | Muud sektorid |
| --- | --- |

iv)

Muud sektorid

Step 3

Step 3

| — | Kaubanduskrediit |
| --- | --- |

—

Kaubanduskrediit

Step 3

| — | Laenud/sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Laenud/sularaha ja hoiused

Step 3

| — | Laenud |
| --- | --- |

—

Laenud

Step 3

| — | Sularaha ja hoiused |
| --- | --- |

—

Sularaha ja hoiused

Step 3

| — | Muud varad/kohustused |
| --- | --- |

—

Muud varad/kohustused

Step 3

| V. | Reservvarad |
| --- | --- |

V.

Tabel 9

EKP geograafiline liigendus kvartali maksebilansi voogude ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete jaoks

| — | Taani |
| --- | --- |

—

Taani

| — | Rootsi |
| --- | --- |

—

Rootsi

| — | hendkuningriik |
| --- | --- |

—

hendkuningriik

| — | Euroopa Liidu institutsioonid (12) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu institutsioonid (12)

| — | Muud EL riigid (s.o Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia) (13) |
| --- | --- |

—

Muud EL riigid (s.o Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia) (13)

| — | Šveits |
| --- | --- |

—

Šveits

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid

| — | Jaapan |
| --- | --- |

—

Jaapan

| — | Offshore-keskused (14) |
| --- | --- |

—

Offshore-keskused (14)

| — | Rahvusvahelised organisatsioonid, v.a EL institutsioonid (15) |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelised organisatsioonid, v.a EL institutsioonid (15)

| — | Muud (16) |
| --- | --- |

—

Muud (16)

Tabel 10

Euroala liikmesriikide osaks olevad territooriumid või nendega seotud riigid

Euroala osaks olevad territooriumid:

| — | Helgoland: Saksamaa |
| --- | --- |

—

Helgoland: Saksamaa

| — | Baleaari saared, Kanaari saared, Ceuta ja Melilla: Hispaania |
| --- | --- |

—

Baleaari saared, Kanaari saared, Ceuta ja Melilla: Hispaania

| — | Monaco, Guajaana, Guadeloupe, Martinique, Réunion, Saint Pierre ja Miquelon, Mayotte: Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Monaco, Guajaana, Guadeloupe, Martinique, Réunion, Saint Pierre ja Miquelon, Mayotte: Prantsusmaa

| — | Madeira, Azores: Portugal |
| --- | --- |

—

Madeira, Azores: Portugal

| — | Ahvenamaa saared: Soome |
| --- | --- |

—

Ahvenamaa saared: Soome

Euroala liikmesriikidega seotud territooriumid, mis on hõlmatud muu maailmaga:

| — | Büsingen (ei ole Saksamaa) |
| --- | --- |

—

Büsingen (ei ole Saksamaa)

| — | Andorra (ei ole Hispaania ega Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

Andorra (ei ole Hispaania ega Prantsusmaa)

| — | Hollandi Antillid ja Aruba (ei ole Holland) |
| --- | --- |

—

Hollandi Antillid ja Aruba (ei ole Holland)

| — | Prantsuse Polüneesia, Uus-Kaledoonia, Wallis ja Futuna saared (ei ole Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

Prantsuse Polüneesia, Uus-Kaledoonia, Wallis ja Futuna saared (ei ole Prantsusmaa)

| — | San Marino ja Vatikani linn (ei ole Itaalia) |
| --- | --- |

—

San Marino ja Vatikani linn (ei ole Itaalia)

Tabel 11

Offshore-keskuste loetelu EKP geograafilise liigenduse jaoks kvartali maksebilansi voogude ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete osas

| ISO codes | Eurostat + OECD
  Offshore financial centers |
| --- | --- |
| AD | Andorra |
| AG | Antigua and Barbuda |
| AI | Anguilla |
| AN | Netherlands Antilles |
| BB | Barbados |
| BH | Bahrain |
| BM | Bermuda |
| BS | Bahamas |
| BZ | Belize |
| CK | Cook Islands |
| DM | Dominica |
| GD | Grenada |
| GG | Guernsey |
| GI | Gibraltar |
| HK | Hong Kong |
| IM | Isle of Man |
| JE | Jersey |
| JM | Jamaica |
| KN | Saint Kitts and Nevis |
| KY | CaymanIslands |
| LB | Lebanon |
| LC | Saint Lucia |
| LI | Liechtenstein |
| LR | Liberia |
| MH | Marshall Islands |
| MS | Montserrat |
| MV | Maldives |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PH | Philippines |
| SG | Singapore |
| TC | Turks and Caicos Islands |
| VC | Saint Vincent and the Grenadines |
| VG | Virgin Islands, British |
| VI | Virgin Islands, U.S: |
| VU | Vanuatu |
| WS | Samoa |

ISO codes

Eurostat + OECD

Offshore financial centers

AD

Andorra

AG

Antigua and Barbuda

AI

Anguilla

AN

Netherlands Antilles

BB

Barbados

BH

Bahrain

BM

Bermuda

BS

Bahamas

BZ

Belize

CK

Cook Islands

DM

Dominica

GD

Grenada

GG

Guernsey

GI

Gibraltar

HK

Hong Kong

IM

Isle of Man

JE

Jersey

JM

Jamaica

KN

Saint Kitts and Nevis

KY

CaymanIslands

LB

Lebanon

LC

Saint Lucia

LI

Liechtenstein

LR

Liberia

MH

Marshall Islands

MS

Montserrat

MV

Maldives

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PH

Philippines

SG

Singapore

TC

Turks and Caicos Islands

VC

Saint Vincent and the Grenadines

VG

Virgin Islands, British

VI

Virgin Islands, U.S:

VU

Vanuatu

WS

Samoa

Tabel 12

Rahvusvaheliste keskuste (17) loetelu EKP geograafilise liigenduse jaoks kvartali maksebilansi voogude ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete osas

1.   Euroopa Liidu institutsioonid

1.1.   Põhilised Euroopa Liidu institutsioonid, asutused ja üksused (v.a EKP)

EIB (Euroopa Investeerimispank)

EC (Euroopa Komisjon)

EDF (Euroopa Arengufond)

EIF (Euroopa Investeerimisfond)

1.2.   Muud eelarvelised Euroopa Liidu institutsioonid, asutused ja üksused

Euroopa Parlament

Euroopa Liidu Nõukogu

Euroopa Kohus

Kontrollikoda

Majandus- ja sotsiaalkomitee

Regioonide komitee

Muud Euroopa Liidu institutsioonid, asutused ja üksused

2.   Rahvusvahelised organisatsioonid

2.1.   Rahvusvahelised rahandusorganisatsioonid

IMF (Rahvusvaheline Valuutafond)

BIS (Rahvusvaheline Arvelduste Pank)

2.2.   Rahvusvahelised rahandusega mitteseotud organisatsioonid

2.2.1.   Põhilised ÜRO organisatsioonid

WTO (Maailma Kaubandusorganisatsioon)

IBRD (Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank)

IDA (Rahvusvaheline Arenguassotsiatsioon)

2.2.2.   Muud ÜRO organisatsioonid

UNESCO (Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon)

FAO (Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon)

WHO (Maailma Tervishoiuorganisatsioon)

IFAD (Rahvusvaheline Põllumajandusarengu Fond)

IFC (Rahvusvaheline Finantskorporatsioon)

MIGA (Mitmepoolne Investeeringute Tagamise Agentuur)

UNICEF (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Lastefond)

UNHCR (ÜRO Pagulaste Ülemkomissar)

UNRWA (ÜRO Palestiina Abiorganisatsioon)

IAEA (Rahvusvaheline Tuumaenergiaagentuur)

ILO (Rahvusvaheline Tööorganisatsioon)

ITU (Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit)

2.2.3.   Muud põhilised rahvusvahelised institutsioonid, asutused ja üksused (v.a EKP)

OECD (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon)

IADB (Ameerika Arengupank)

AfDB (Aafrika Arengupank)

AsDB (Aasia Arengupank)

EBRD (Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank)

IIC (Ameerika Investeerimiskorporatsioon)

NIB (Põhjamaade Investeerimispank)

IBEC (Rahvusvaheline Majanduskoostöö Pank)

IIB (Rahvusvaheline Investeerimispank)

CDB (Kariibi Arengupank)

AMF (Araabia Valuutafond)

BADEA (Banque arabe pour le développement économique en Afrique)

CASDB (Kesk-Aafrika Riikide Arengupank)

ADF (Aafrika Arengufond)

AsDF (Aasia Arengufond)

Fonds spécial unifié de développement

CABEI (Kesk-Ameerika Majandusintegratsiooni Pank)

ADC (Andide Arengukorporatsioon)

2.2.4.   Muud rahvusvahelised organisatsioonid

NATO (Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon)

Euroopa Nõukogu

ICRC (Rahvusvaheline Punase Risti Komitee)

ESA (Euroopa Kosmoseagentuur)

EPO (Euroopa Patendiamet)

EUROCONTROL (Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon)

EUTELSAT (Euroopa Satelliitside Organisatsioon)

INTELSAT (Rahvusvaheline Satelliitside Organisatsioon)

EBU/UER (Euroopa Ringhäälingute Liit, European Broadcasting Union/Union européenne de radio-télévision)

EUMETSAT (Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon)

ESO (Euroopa Lõuna Observatoorium)

ECMWF (Euroopa Keskpikkade Ilmaennustuste Keskus)

EMBL (Euroopa Molekulaarbioloogia Laboratoorium)

CERN (Euroopa Tuumauuringute Organisatsioon)

IOM (Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon)

Tabel 13

Nõuete ja tähtaegade kokkuvõte

| Kirje | Esimene vaatlusperiood | Esimene ülekanne/tähtaeg | Vastavad sätted käesolevas soovituses ja suunises EKP/2004/15 |
| --- | --- | --- | --- |
| Geograafiline liigendus (v.a teised investeerimisinstrumendid) | | | suunise artikli 2 lõige 4, soovituse IV lisa punkt 2 |
| Kvartali maksebilanss | 2003 1. kvartalist kuni 2004 1. kvartalini | juuni lõpp 2004 | soovituse III lisa, tabel 7 |
| Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon | 2002 ja 2003 | septembri lõpp 2004 | soovituse III lisa, tabel 8 |
| Teiste investeerimisinstrumendid geograafilises liigenduses | | | suunise artikli 2 lõige 4, soovituse IV lisa punkt 2 |
| Kvartali maksebilanss | 2004 1. kvartalist kuni 2005 2. kvartalini | septembri lõpp 2005 | soovituse III lisa, tabel 7 |
| Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon | 2003 ja 2004 | septembri lõpp 2005 | soovituse III lisa, tabel 8 |
| Kvartali rahvusvaheline investeerimispositsioon | 2003 4. kvartalist kuni 2004 3. kvartalini | detsembri lõpp 2004 | suunise artikli 3 lõige 4 |
| Portfelliinvesteering väärtpaberite kaupa (s-b-s) | | | |
| Kvartali rahvusvaheline investeerimispositsioon | 2007 4. kvartali positsioon | märtsi lõpp 2008 | suunise artikli 2 lõige 6 |
| Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon | 2007 | septembri lõpp 2008 | suunise artikli 2 lõige 6 |
| Portfelliinvesteeringu (intra) varad emitendi sektori kaupa | | | suunise artikli 2 lõige 3 |
| Kuu maksebilanss | jaanuarist kuni aprillini 2006 | juuni 2006 | soovituse III lisa tabel 1 |
| Kvartali maksebilanss | 1. kvartal 2006 | juuni lõpp 2006 | soovituse III lisa tabel 2 |
| Kvartali rahvusvaheline investeerimispositsioon | 4. kvartal 2005 ja 1. kvartal 2006 | juuni lõpp 2006 | soovituse III lisa tabelid 4-5 |
| Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon | 2005 | septembri lõpp 2006 | soovituse III lisa tabelid 4-5 |
| Välismaise otseinvesteeringu täiendav liigendus omandiväärtpaberite väärtuse kaupa | | | soovituse IV lisa punkt 1.3 |
| Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon | 2004 ja 2005 | septembri lõpp 2006 | soovituse III lisa tabel 5 ja IV lisa tabel 1 |
| Tükeldatud laenud/hoiused | | | |
| Kuu maksebilanss | jaanuar ja veebruar 2004 | aprill 2004 | soovituse III lisa tabel 1 |
| Kvartali maksebilanss | 1. kvartal 2004 | juuni lõpp 2004 | soovituse III lisa tabel 2 |
| Kvartali rahvusvaheline investeerimispositsioon | 2003 4. kvartalist kuni 2004 3. kvartalini | detsembri lõpp 2004 | soovituse III lisa tabel 4 |
| Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon | 2003 | septembri lõpp 2004 | soovituse III lisa tabel 5 |
| Võlaväärtpaberid vääringute kaupa (EUR/mitte-EUR) | | | suunise artikli 3 lõige 6 |
| Kuue kuu tehingud | juuli-detsember 2004 | juuni lõpp 2005 | soovituse III lisa tabel 6 |
| Juuni lõpu / detsembri lõpu positsioonid | 2004 | juuni lõpp 2005 | soovituse III lisa tabel 6 |
| Võlaväärtpaberid vääringute kaupa (EUR/USD/muud vääringud) | | | suunise artikli 3 lõige 6 |
| Kuue kuu tehingud | juuli-detsember 2007 | juuni lõpp 2008 | soovituse III lisa tabel 6 |
| Juuni lõpu / detsembri lõpu positsioonid | 2007 | juuni lõpp 2008 | soovituse III lisa tabel 6 |

Kirje

Esimene vaatlusperiood

Esimene ülekanne/tähtaeg

Vastavad sätted käesolevas soovituses ja suunises EKP/2004/15

Geograafiline liigendus (v.a teised investeerimisinstrumendid)

suunise artikli 2 lõige 4, soovituse IV lisa punkt 2

Kvartali maksebilanss

2003 1. kvartalist kuni 2004 1. kvartalini

juuni lõpp 2004

soovituse III lisa, tabel 7

Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon

2002 ja 2003

septembri lõpp 2004

soovituse III lisa, tabel 8

Teiste investeerimisinstrumendid geograafilises liigenduses

suunise artikli 2 lõige 4, soovituse IV lisa punkt 2

Kvartali maksebilanss

2004 1. kvartalist kuni 2005 2. kvartalini

septembri lõpp 2005

soovituse III lisa, tabel 7

Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon

2003 ja 2004

septembri lõpp 2005

soovituse III lisa, tabel 8

Kvartali rahvusvaheline investeerimispositsioon

2003 4. kvartalist kuni 2004 3. kvartalini

detsembri lõpp 2004

suunise artikli 3 lõige 4

Portfelliinvesteering väärtpaberite kaupa (s-b-s)

Kvartali rahvusvaheline investeerimispositsioon

2007 4. kvartali positsioon

märtsi lõpp 2008

suunise artikli 2 lõige 6

Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon

2007

septembri lõpp 2008

suunise artikli 2 lõige 6

Portfelliinvesteeringu (intra) varad emitendi sektori kaupa

suunise artikli 2 lõige 3

Kuu maksebilanss

jaanuarist kuni aprillini 2006

juuni 2006

soovituse III lisa tabel 1

Kvartali maksebilanss

1. kvartal 2006

juuni lõpp 2006

soovituse III lisa tabel 2

Kvartali rahvusvaheline investeerimispositsioon

4. kvartal 2005 ja 1. kvartal 2006

juuni lõpp 2006

soovituse III lisa tabelid 4-5

Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon

2005

septembri lõpp 2006

soovituse III lisa tabelid 4-5

Välismaise otseinvesteeringu täiendav liigendus omandiväärtpaberite väärtuse kaupa

soovituse IV lisa punkt 1.3

Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon

2004 ja 2005

septembri lõpp 2006

soovituse III lisa tabel 5 ja IV lisa tabel 1

Tükeldatud laenud/hoiused

Kuu maksebilanss

jaanuar ja veebruar 2004

aprill 2004

soovituse III lisa tabel 1

Kvartali maksebilanss

1. kvartal 2004

juuni lõpp 2004

soovituse III lisa tabel 2

Kvartali rahvusvaheline investeerimispositsioon

2003 4. kvartalist kuni 2004 3. kvartalini

detsembri lõpp 2004

soovituse III lisa tabel 4

Aasta rahvusvaheline investeerimispositsioon

2003

septembri lõpp 2004

soovituse III lisa tabel 5

Võlaväärtpaberid vääringute kaupa (EUR/mitte-EUR)

suunise artikli 3 lõige 6

Kuue kuu tehingud

juuli-detsember 2004

juuni lõpp 2005

soovituse III lisa tabel 6

Juuni lõpu / detsembri lõpu positsioonid

2004

juuni lõpp 2005

soovituse III lisa tabel 6

Võlaväärtpaberid vääringute kaupa (EUR/USD/muud vääringud)

suunise artikli 3 lõige 6

Kuue kuu tehingud

juuli-detsember 2007

juuni lõpp 2008

soovituse III lisa tabel 6

Juuni lõpu / detsembri lõpu positsioonid

2007

juuni lõpp 2008

soovituse III lisa tabel 6

---

(1)

extra— tehingud mitte-euroala residentidega (portfelliinvesteeringute varade ja nendega seotud tulu puhul viitab see emitentide residentsusele)

intra— euroala erinevate liikmesriikide vahelised tehingud

national— osaleva liikmesriigi residentide kõik maksebilansitehingud/välispositsioonid (kasutatakse üksnes seoses portfelliinvesteeringute kontode kohustustega ja tuletisinstrumentide kontode netosaldoga)

(2)  Sektorite liigendus põhineb i) euroala väliste portfelliinvesteeringu varade euroala valdajatel (extra); ja ii) euroala portfelliinvesteeringu varade ja portfelliinvesteeringute kohustuste euroala emiteerijatel (intra).

(3)

extra tehingud mitte-euroala residentidega (portfelliinvesteeringute varade ja nendega seotud tulu puhul viitab see emitentide residentsusele).

intra euroala erinevate liikmesriikide vahelised tehingud.

national osaleva liikmesriigi residentide kõik maksebilansitehingud (kasutatakse üksnes seoses portfelliinvesteeringute kontode kohustustega ja tuletisinstrumentide kontode netosaldoga).

(4)  Sektorite liigendus põhineb i) euroala väliste portfelliinvesteeringu varade euroala valdajatel (extra); ja ii) euroala portfelliinvesteeringu varade ja portfelliinvesteeringute kohustuste euroala emiteerijatel (intra).

(5)

extra mitte-euroala residentide positsioonid (portfelliinvesteeringute varade ja nendega seotud tulu puhul viitab see emitentide residentsusele).

intra euroala erinevate liikmesriikide vahelised positsioonid.

national osaleva liikmesriigi residentide kõik välispositsioonid (kasutatakse üksnes seoses portfelliinvesteeringute kontode kohustustega ja tuletisinstrumentide kontode netosaldoga).

(6)  Sektorite liigendus põhineb i) euroala väliste portfelliinvesteeringu varade euroala valdajatel (extra); ja ii) euroala portfelliinvesteeringu varade ja portfelliinvesteeringute kohustuste euroala emiteerijatel (intra).

(7)

extra mitte-euroala residentide positsioonid (portfelliinvesteeringute varade ja nendega seotud tulu puhul viitab see emitentide residentsusele).

intra euroala erinevate liikmesriikide vahelised positsioonid.

national osaleva liikmesriigi residentide kõik välispositsioonid (kasutatakse üksnes seoses portfelliinvesteeringute kontode kohustustega ja tuletisinstrumentide kontode netosaldoga).

(8)  Sektorite liigendus põhineb i) euroala väliste portfelliinvesteeringu varade euroala valdajatel (extra); ja ii) euroala portfelliinvesteeringu varade ja portfelliinvesteeringute kohustuste euroala emiteerijatel (intra).

(9)

extra mitte-euroala residentide tehingud/positsioonid (portfelliinvesteeringute varade ja nendega seotud tulu puhul viitab see emitentide residentsusele).

intra euroala erinevate liikmesriikide vahelised tehingud/positsioonid.

national osaleva liikmesriigi residentide kõik maksebilansitehingud/välispositsioonid (kasutatakse üksnes seoses portfelliinvesteeringute kontode kohustustega ja tuletisinstrumentide kontode netosaldoga).

(10)  Step 3 osutab tabelis 9 täpsustatud geograafilisele liigendusele.

(11)  Step 3 osutab tabelis 9 täpsustatud geograafilisele liigendusele.

(12)  Vaata tabeli 12 osutusi. Liigendust ei ole vaja.

(13)  Liigendust ei ole vaja.

(14)  Kohustuslik ainult maksebilansi finantskonto, seonduva tulukonto ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks. Jooksevkonto (v.a tulu) voogude kohta offshore-keskuste suhtes tuleb aruanne esitada eraldi või jääkkirjena. Vaata tabeli 11 osutusi. Liigendust ei ole vaja.

(15)  Vaata tabeli 12 osutusi. Liigendust ei ole vaja.

(16)  Arvutatakse jääk (riigi koguandmetest euroala maksebilansi/rahvusvahelise investeerimispositsiooni kirjes jäetakse välja eespool loetletud osapooltele vastavad summad).

(17)  Põhineb Euroopa Komisjoni (Eurostat) maksebilansi käsiraamatul (BoP vademecum).

---

IV LISA

MAKSEBILANSI JA RAHVUSVAHELISE INVESTEERIMISPOSITSIOONI STATISTIKAS NING RAHVUSVAHELISTE RESERVIDE SKEEMIS KASUTATAVAD PÕHIMÕTTED JA MÕISTED

Euroala sisuka koondvälisstatistika koostamiseks on määratletud põhimõtted ja mõisted maksebilansi statistika (tulu-, kapitali- ja finantskonto), rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ja rahvusvaheliste reservide skeemi valdkonnas. Need põhimõtted ja mõisted põhinevad Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu poolt heakskiidetud niinimetatud rakenduspaketil (juuli 1996) ja täiendavatel dokumentidel. Nende põhimõtete ja mõistete formuleerimisel on kasutatud kehtivaid rahvusvahelisi norme, nagu Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) maksebilansi käsiraamatu viies taastrükk (edaspidi “BPM5”) ja IMFi/Rahvusvaheliste Arvelduste Panga rahvusvaheliste reservide ja välisvaluuta likviidsuse skeem. Kõige tähtsamad ühtlustamise ettepanekud on loetletud allpool kooskõlas EKP metodoloogiliste märkustega “Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)” kohta, mis on avaldatud EKP veebilehel http://www.euro.ecb.int. EKP avaldatud “European Union balance of payments/international investment position statistical methods” (“Euroopa Liidu maksebilansi/rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika metoodika”, edaspidi “B.o.P. Book”) 2. ja 3. peatükk sisaldavad täiendavaid juhiseid. Seda korrigeeritakse igal aastal ja see on kättesaadav nii veebilehel kui trükitud kujul.

1.   Valitud kirjete põhimõtted ja mõisted

1.1.   Investeerimistulu (vt ka B.o.P. Book punkt 3.4)

Investeerimistulu hõlmab euroala residentide omandis olevatest mitte-euroala finantsvaradest tulenevat tulu (kreedit) ja, vastupidi, mitte-euroala residentide omanduses olevatest euroala finantsvaradest tulenevat tulu (deebet). Kui (kapitali)osaluselt saadav kasum ja kahjum on eraldi tuvastatavad, ei liigitata neid investeerimistuluna, vaid investeeringu väärtuse muutusena turuhinna muutuse tõttu.

Investeerimistulu hõlmab tulu, mis saadakse otseinvesteeringutest, portfelliinvesteeringutest ja muudest investeeringutest ning eurosüsteemi reservvaradest. Intressimäära tuletisinstrumentidega seotud netorahavood kajastatakse siiski “tuletisinstrumentide” all finantskontol. Reinvesteeritud tulu kajastatakse “otseinvesteeringute tulu” all. See on määratletud otseinvesteerija osana otseinvesteeringuettevõtte teenitud konsolideeritud kogukasumist antud vaatlusperioodil (pärast maksude, intressi ja väärtuse languse arvestamist) miinus vaatlusperioodil väljamaksmisele kuuluvad dividendid, isegi kui dividendid on seotud eelmistel perioodidel teenitud kasumiga.

Maksebilansi kuu- ja kvartaliandmete nõuded on peaaegu identsed BPM5-s määratletud IMFi standardkomponentidega. Peamiseks erinevuseks on, et EKP ei nõua otseinvesteeringute põhikapitalilt saadava tulu liigendust jaotatud ja jaotamata kasumiks.

Intressitulu kajastatakse tekkepõhiselt (see ei ole nõutav kuuandmete puhul). Dividendid kajastatakse selle kuupäeva seisuga, mil nad kuuluvad väljamaksmisele. Reinvesteeritud tulu kajastatakse perioodil, mil see teenitakse.

1.2.   Kapitalikonto (vt ka B.o.P. Book punkt 3.6)

Kapitalikonto hõlmab kapitaliülekandeid ja mittetoodetud mittefinantsvarade soetamisi/realiseerimisi. Jooksevülekanded kajastatakse jooksevkonto all. Kapitaliülekannete koosseisu kuuluvad i) põhivara omandiõiguse ülekanded; ii) põhivara soetamise või realiseerimisega seotud või sellest tingitud kapitali ülekanded ja iii) võlausaldajate poolt kohustuste tühistamine ilma tasu vastu saamata. Kapitaliülekanded võivad olla rahalises või mitterahalises vormis (näiteks võlgade kustutamine). Jooksev- ja kapitaliülekannete vaheline praktiline erinevus põhineb ülekande kasutamisel saajariigis. Mittetoodetud mittefinantsvarade soetamine/realiseerimine hõlmab peamiselt immateriaalseid varasid nagu patendid, rendi-/liisinglepingud või muud ülekantavad lepingud. Kapitalikonto selle kirje all kajastatakse üksnes selliste varade ost/müük, mitte nende kasutus.

Kui kapitalikonto IMFi standardkomponendid hõlmavad jaotust “valitsussektoriks” ja “muudeks sektoriteks” (koos täiendava liigendusega), siis EKP koostab üksnes kindlasummalise kapitalikonto ilma liigenduseta.

1.3.   Otseinvesteeringud (vt ka B.o.P. Book punkt 3.7)

Otseinvesteeringud on rahvusvaheliste investeeringute liik, mis kajastab ühes majanduses residendiks oleva üksuse eesmärki saavutada püsiv majandushuvi muus majanduses residendiks olevas ettevõttes. Euroala maksebilansi/rahvusvahelise investeerimispositsiooni puhul kohaldatakse otseinvesteerimise suhte, st püsiva majandushuvi olemasolu määramiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega (IMF) “10 % osaluse kriteeriumit”. Selle kriteeriumi alusel saab esineda otseinvesteerimise suhe mitme seotud ettevõtte vahel, olenemata sellest, kas seos on ühe või mitme ahelana. See saab laieneda ka otseinvesteeringuettevõtte tütarettevõtetele, alltütarettevõtetele ja sidusettevõtetele. Kui otseinvesteering on kindlaks tehtud, kajastatakse kõik edasised finantsvood/positsioonid seotud üksuste vahel/suhtes otseinvesteeringu tehingute/positsioonidena. (1)

IMFi normide ja Eurostat/OECD suuniste kohaselt kajastatakse euroala otseinvesteerimise suhted valdussuhte põhimõttel (directional principle), mis tähendab seda, et euroala residendist otseinvestori ja mitteeuroala otseinvesteeringuettevõtete vahelised finantstehingud liigitatakse “otseinvesteeringutena välismaal”. Vastupidi, residendist otseinvesteeringuettevõtete ja mitteeuroala otseinvesteerijate vahelised finantstehingud liigitatakse euroala maksebilansi “otseinvesteeringud andmeesitaja majanduses” kirje alla.

Otseinvesteeringute alla kuuluvad põhikapital, reinvesteeritud tulu ja “muu kapital”, mis on seotud mitmesuguste võlatehingutega ettevõtete vahel. Põhikapital hõlmab ka filiaalide, tütar- ja sidusettevõtete põhikapitali. Reinvesteeritud tulu koosneb vastaskirjest otseinvestori osa kohta tulust, mida tütar- või sidusettevõtted ei jaota dividendidena, ja filiaalide tulust, mida ei kanta üle otseinvestorile ja mis kajastatakse “investeerimistulu” all. “Muu kapital” hõlmab kõiki seotud ettevõtete vahelisi finantstehinguid (kapitali sisse- ja väljalaenamine) – sealhulgas võlaväärtpabereid ja tarnija krediiti (st kaubanduskrediiti) – otseinvestorite ja tütarettevõtete, filiaalide, sidusettevõtete vahel.

Otseinvesteeringute positsioonide väärtuse hindamiseks soovitatakse rahvusvaheliselt kasutada turuhindu. Seda lähenemist kohaldatakse põhikapitali positsioonide hindamisel börsidel noteeritud otseinvesteeringuettevõtjate puhul. Vastupidisel juhul, otseinvesteeringute puhul noteerimata ettevõtetesse hinnatakse aktsiakapitali väärtust raamatupidamises kajastatud väärtuse alusel, kasutades ühist määratlust, mis hõlmab järgmisi raamatupidamiskirjeid:

| i) | sissemakstud kapital (välja arvatud omaaktsiad ja kaasa arvatud aažio); |
| --- | --- |

i)

sissemakstud kapital (välja arvatud omaaktsiad ja kaasa arvatud aažio);

| ii) | igat liiki reservid (sealhulgas investeerimistoetused, kui raamatupidamisalastes juhendites käsitletakse neid ettevõtte reservidena); ja |
| --- | --- |

ii)

igat liiki reservid (sealhulgas investeerimistoetused, kui raamatupidamisalastes juhendites käsitletakse neid ettevõtte reservidena); ja

| iii) | jaotamata kasum pärast kahjumi mahaarvamist (sealhulgas jooksva aasta tulemused). |
| --- | --- |

iii)

jaotamata kasum pärast kahjumi mahaarvamist (sealhulgas jooksva aasta tulemused).

Memokirjetena on nõutavad sama ühist määratlust kasutades raamatupidamislikud väärtused ka otseinvesteeringuettevõtjate põhikapitali positsioonide osas.

EKP/komisjoni (Eurostat) välismaiste otseinvesteeringute rakkerühma ühise töö tulemusel anti mõned soovitused, mille eesmärgiks oli metoodika ja tavade ühtlustamine liikmesriikides. Peamised soovitused on kokku võetud tabelis 1.

1.4.   Portfelliinvesteeringud (vt ka B.o.P. Book punkt 3.8)

Euroala portfelliinvesteeringute konto sisaldab i) omandiväärtpabereid ja ii) võlaväärtpabereid võlakirjade ja rahaturuinstrumentide kujul, kui neid ei liigitata otseinvesteeringuteks või reservvaradeks. Tuletisinstrumendid, samuti tagasiostulepingud ja väärtpaberite väljalaenud ei kuulu portfelliinvesteeringute hulka.

Kirje “omandiväärtpaberid” hõlmab kõiki instrumente, mis esindavad nõudeid kapitaliettevõtete jääkväärtuse vastu pärast kõikide võlausaldajate nõuete rahuldamist. Aktsiad, osad, eelisaktsiad, osalustõendid ja muud sarnased dokumendid tähendavad põhikapitali omamist. Need hõlmavad ka kollektiivsete investeerimisasutuste, näiteks investeerimisfondide, aktsiatehinguid/-positsioone.

Võlakirjad on väärtpaberid, mis on emiteeritud esialgse kustutusajaga üle ühe aasta ja mis annavad valdajale tavaliselt i) tingimusteta õiguse kindlale rahalisele tulule või lepinguga kindlaksmääratud muutuvale rahalisele tulule (intressi maksmine sõltub võlgniku tulust); ja ii) tingimusteta õiguse kindlale summale põhiosa tagasimaksmisel kindlaksmääratud kuupäeval või kuupäevadel.

Erinevalt võlakirjadest on rahaturuinstrumendid väärtpaberid, mis on emiteeritud esialgse kustutusajaga kuni üks aasta. Üldiselt annavad nad valdajale tingimusteta õiguse saada määratud, kindla rahasumma kindlaksmääratud kuupäeval. Nende instrumentidega kaubeldakse tavaliselt alakursiga reguleeritud turgudel; alakurss sõltub intressimäärast ja kustutuspäevani jäänud ajast.

Portfelliinvesteeringute ja investeerimisandmete kogumise süsteemide rakkerühma aruandele järgnesid siseriiklikud uuringud võimaluse kohta koguda andmeid väärtpaberite kaupa euroala põhiselt. Neid uuringuid teostasid tollased 15 liimesriiki ja lepiti kokku koguda vähemalt kvartaalseid andmeid portfelliinvesteeringute positsioonide kohta euroalal väärtpaberite kaupa. Selle kokkuleppega kehtestati neli mudelit portfelliinvesteeringute statistika kogumiseks, nagu on osutatud VII lisa tabelis.

Euroala portfelliinvesteeringute netokohustuste sektorite kaupa liigenduse osas on nõuded rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete jaoks samad, mis maksebilansi voogude jaoks.

Portfelliinvesteeringute tehingute kajastamine euroala maksebilansis toimub hetkel, kui euroala võlausaldajad või võlgnikud kirjendavad nõude või kohustuse oma raamatupidamises. Tehingud kajastatakse saadud või makstud tegelikus hinnas, millest on maha arvatud teenustasud ja kulud. Seega võetakse kupongväärtpaberite puhul arvesse intress, mis on kogunenud alates viimasest intressimaksest, ning alakursiga emiteeritud väärtpaberite puhul intress, mis on kogunenud alates emiteerimisest. Kogunenud intressi arvestamine on nõutav kvartaalse maksebilansi finantskonto ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni puhul; sama käsitlus on eelistatav kuise maksebilansi puhul; nendel kvartali (ja kuu) finantskonto kirjetel peavad olema vastaskirjed vastaval tulukontol.

1.5.   Tuletisinstrumendid (vt ka B.o.P. Book punkt 3.9)

Tuletisinstrumendid on finantsinstrumendid, mis on seotud konkreetse finantsinstrumendi, indikaatori või kaubaga ja mille kaudu saab finantsturgudel kaubelda konkreetsete finantsriskide enestega. Tehinguid tuletisinstrumentidega käsitletakse pigem eraldi tehingutena kui lahutamatu osana nende aluseks olevate tehingute väärtusest, millega nad seotud on.

Optsioonide, futuuride, vahetuslepingute, valuutatähtpäevatehingute, krediidituletisinstrumentide ja inkorporeeritud tuletisinstrumentidega seotud tehingud ja positsioonid kajastatakse maksebilansis, rahvusvahelistes reservides ja rahvusvahelises investeerimispositsioonis. Praktilistel põhjustel ei eristata inkorporeeritud tuletisinstrumente alusinstrumendist, millega nad on seotud.

Kooskõlas viimase rahvusvahelise lepinguga kajastatakse intressimäära tuletisinstrumentide netorahavood tuletisinstrumentidena ja mitte investeerimistuluna. Krediidituletisinstrumentide konkreetsete instrumentide liigitus tuleb otsustada igal üksikjuhul eraldi.

Esialgse marginaali makseid käsitletakse hoiuste muutustena ja need tuleks kajastada “muude investeeringute” all, kui need on tuvastatavad. Kõikumise marginaali maksete käsitlemine sõltub kõikumise marginaali vormist: optsioonilaadseid kõikumise marginaale käsitletakse põhimõtteliselt hoiuste muutustena ja need tuleks kajastada “muude investeeringute” all, kui need on tuvastatavad. Futuurilaadse kõikumise marginaali makseid käsitletakse põhimõtteliselt tehingutena tuletisinstrumentidega ja need tuleks kajastada “tuletisinstrumentide” all.

Optsioonide puhul kajastatakse kogu preemia (st optsioonide ostu-/müügihind ja seotud teenustasud).

Tuletisinstrumentide väärtuse hindamine peaks toimuma turuhinna alusel.

Tuletisinstrumentide tehingute kajastamine toimub perioodil, kui euroala võlausaldajad või võlgnikud kirjendavad nõude või kohustuse oma raamatupidamises. Praktiliste probleemide tõttu, mis on seotud varade ja kohustuste rahavoogude eristamisega teatavate tuletisinstrumentide puhul, kajastatakse kõik tuletisinstrumentide tehingud euroala maksebilansis netona. Tuletisinstrumentide varade ja kohustuste positsioonid kajastatakse rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas brutona, välja arvatud need tuletisinstrumendid, mis kuuluvad reservvarade kategooriasse, mis kajastatakse netona.

1.6.   Muud investeeringud (vt ka B.o.P. Book punkt 3.10)

Muud investeeringud on määratletud ülejäägina, mis hõlmab kõiki finantstehinguid, mis ei kuulu otseinvesteeringute, portfelliinvesteeringute, tuletisinstrumentide ja reservvarade kategooria alla.

Muude investeeringute alla kuuluvad kaubanduskrediit, laenud, sularaha ja hoiused ning muud varad/muud kohustused. See sisaldab ka vastaskirjeid tekkepõhise tulu jaoks “muude investeeringute” alla liigitatud instrumentidelt.

Kaubanduskrediit sisaldab nõudeid või kohustusi, mis tulenevad vastavalt euroala tarnijate või ostjate poolt otsesest krediidi andmisest kauba ja teenuse tehinguteks, ning ettemakseid selliste tehingutega seotud lõpetamata (või ootel oleva) töö eest.

Laenud/valuuta ja hoiused sisaldavad järgmiste finantsinstrumentide tehinguid/positsioone: laenud – s.o finantsvara, mis tekib rahaliste vahendite otsese väljalaenamisega võlausaldaja (laenuandja) poolt võlgnikule (laenusaajale), mille puhul laenuandja ei saa tagatist või saab dokumendi või instrumendi, mis ei ole vabalt võõrandatav, tagasiostulaadsed tehingud, valuuta ja hoiused. Siia kuuluvad muu hulgas ka laenud kaubanduse finantseerimiseks, muud laenud ja ettemaksed (sealhulgas hüpoteegid) ja kapitalirendilepingud. Vahetegu “laenude” ja “sularaha ja hoiuste” vahel põhineb laenusaaja olemusel. See viitab, et varade poolel tuleb euroala raha hoidva sektori poolt euroalavälistele pankadele raha andmist liigitada “hoiusteks” ja euroala raha hoidva sektori poolt euroalavälistele mittepankadele (s.o üksused, mis ei ole pangad) raha andmist liigitada “laenudeks”. Kohustuste poolel tuleb euroala mittepankade poolt (s.o mitte-RAd) võetud raha alati liigitada “laenuks”. Lõpuks viitab see vahetegu, et kõiki euroala RAsid ja välispanku puudutavad tehingud tuleb liigitada “hoiusteks”.

Kõiki tagasiostu tüüpi tehinguid, st tagasiostulepinguid, müügi/tagasiostu tehinguid ja väärtpaberite väljalaenamist (sularaha tagatisel), käsitletakse euroala maksebilansis/rahvusvahelises investeerimispositsioonis tagatud laenuna, mitte väärtpaberite suunatud ostuna/müügina, ja kajastatakse “muude investeeringute” all tehingu teinud euroala residendi sektori all. See käsitlus, mis on ühtlasi kooskõlas pankade ja muude finantsasutuste raamatupidamistavaga, kajastab eeldatavalt paremini nende finantsinstrumentide majanduslikku põhjendust.

Muud varad/muud kohustused hõlmavad kõiki kirjeid peale kaubanduskrediidi, laenude ning sularaha ja hoiuste.

“Muude investeeringute” euroala sektor “eurosüsteem” sisaldab eurosüsteemi netopositsioone mitteosalevate liikmesriikide riikide keskpankade (RKPde) suhtes seoses TARGET-süsteemi toimimisega. Need Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) sisesed eurodes vääringustatud saldod/kontod on võrreldavad liikumistega rahaloomeasutuste (RAde) nostro-/vostrokontodel ning seega esitatakse need EKP-le netopõhiselt kohustuste all.

“Omandiõiguse ülemineku”, “arveldamise aja” ja “maksmise aja” põhimõtted vastavad kõik IMFi normidele.

Võrreldes BPM5 standardkomponentidega, on muudatus ka liigenduses (st esmatähtis on sektor). See sektoriteks jaotus on vastavuses BPM5 jaotusega, kus esmatähtsad on instrumendid. Maksebilansi kuuandmete puhul on nõutav lühiajaliste ja pikaajaliste rahavoogude eristamine RA sektoris. Sarnaselt BPM5-ga eristatakse sularaha ja hoiused laenudest ja muudest investeeringutest.

1.7.   Reservvara (vt ka B.o.P. Book punkt 3.11)

Euroala reservvarad koosnevad eurosüsteemi reservvaradest, st EKP ja RKPde reservvaradest.

Reservvarad peavad i) olema eurosüsteemi asjaomase rahandusasutuse või RKP tõhusa kontrolli all ja ii) olema väga likviidsed, turukõlblikud ja krediidivõimelised eurosüsteemi nõuded mitte-euroala residentide vastu, mille vääring ei ole euro, kuld, reservi positsioonid IMFis või eriarveldusühikud (SDRid).

See määratlus välistab selgesõnaliselt euroala residentide vastu olevate välisvaluutanõuete ning mitte-euroala residentide vastu olevate euronõuete käsitlemise reservvaradena nii riigi kui ka euroala tasandil. Sarnaselt ei sisalda euroala reservvarade määratlus keskvalitsuste ja/või riigikassade välisvaluuta positsioone kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu institutsioonilise korraga.

EKP reservvaradeks on varad, mis on koondatud kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 30 ja mida käsitletakse seega EKP otsese ja reallse kontrolli all olevana. Niikaua kui täiendavat omandiõiguse üleandmist ei toimu, on RKPde hoitavad reservvarad nende otsese ja reaalse kontrolli all ning neid käsitletakse iga üksiku RKP reservvaradena.

Eurosüsteemi rahvusvaheliste reservide tehingute esituses tuuakse kuu tehingute kohta välja kogusumma. Täiendavad üksikasjad eurosüsteemi tehingute kohta kullaga, välisvaluutaga, SDRide positsioonidega ja reservi positsiooniga IMFis tehakse kättesaadavaks kvartaalselt vastavalt BPM5 standardkomponentidele. Kooskõlas hiljutise IMFi soovitusega selles valdkonnas esitatakse tuletisinstrumendid eraldi kategooriana.

Eurosüsteemi reservid koostatakse brutopõhiselt, tasaarveldamata reservidega seotud kohustusi (välja arvatud need reservvarad, mis kuuluvad allkategooria “tuletisinstrumendid” alla, mis kajastatakse netopõhiselt).

Väärtuse hindamise aluseks on turuhinnad, kasutades i) tehingute puhul tehingu toimumise ajal valitsevaid turuhindu ja ii) positsioonide puhul vastava perioodi lõpu sulgemise turu keskmisi hindu. Tehingu toimumise ajal valitsevaid turu vahetuskursse ja perioodi lõpu sulgemise turu keskmisi hindu kasutatakse vastavalt välisvaluutas vääringustatud varadega tehtud tehingute ja nende positsioonide konverteerimiseks eurodeks.

Tulu reservvaradelt tuleb kajastada ilma detailsema eristuseta investeerimistulu konto “muud investeeringud” all, sealhulgas intressitulu võlaväärtpaberite reservipositsioonidelt, ja tekkepõhiselt vähemalt kvartaalselt.

Seisukoht, et kasutatavad reservid võivad olla tähtsamaks näitajaks riigi võime kohta täita välisvaluutakohustusi kui brutoreservid, mida näidatakse maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas, on hakanud laiemalt levima ning on kajastatud IMFi dokumendis “Special Data Dissemination Standard” (“Andmelevi eristandard”). Kasutatavate reservide arvutamiseks tuleb brutoreserve puudutavaid andmeid täiendada teabega muude välisvaluutavarade ja reservidega seotud kohustuste kohta. Vastavalt sellele täiendatakse kuuandmeid eurosüsteemi (bruto)reservvarade kohta teabega, mis puudutab muid välisvaluutavarasid ning teadaolevaid ja võimalikke lühiajalisi rahavoogusid brutoreservvarade suhtes, mis on liigitatud vastavalt järelejäänud tähtajale. Lisaks nõutakse ühe kvartali hilinemisega brutoreservvarade kohta ka valuutade jaotust, mis on nomineeritud SDR valuutades (kokku) ja muudes valuutades (kokku).

Üksikute konkreetsete kirjete osas peaksid rahalise kulla positsioonid jääma muutumatuks kõikides tagasipööratavates tehingutes kullaga (kulla vahetuslepingud, tagasiostutehingud, laenud ja hoiused). Välisvaluutas vääringustatud väärtpaberitega tehtud tagasiostutehingute tulemuseks on laenuvõtva RKP reservvarade kogusumma suurenemine, kuna tagasiostetud väärtpaberid jäävad endiselt bilanssi; pöördtehingute puhul ei kajasta laenuandev rahandusasutus muutust reservvarade kogusummas, kui mitteresidendist vastaspooleks on muu rahandusasutus või finantsasutus, sest nõuet laenuvõtja vastu käsitletakse sel juhul reservvarana.

2.   Geograafilise jaotuse rakendusmeetodid

Geograafilise jaotusega maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika koostamisega seotud raskused lahendab astmeline meetod. See meetod hõlmab kolme astet andmeid puudutavate nõuete täitmiseks ning iga järgmine aste on eelmisest rangem.

| Step 1: | : | Koostamismeetod euroala tasandil | : | riigi kõigi netotehingute/-positsioonide liitmine. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Step 2: | : | Koostamismeetod euroala tasandil | : | mitteresidentidega tehingute/positsioonide eraldi liitmine kreeditite ja deebetite või netovarade ja netokohustuste (maksebilanss)/varade ja kohustuste (rahvusvaheline investeerimispositsioon) osas.
  Andmeid puudutavad nõuded RKP tasandil: euroala ja mitte-euroala residentide vaheliste tehingute/positsioonide andmete eraldi kogumine vastavalt sätestusele III lisas (tabelid 1, 2, 4 ja 5). |
| Step 3: | : | Koostamismeetod euroala tasandil ja andmeid puudutavad nõuded RKP tasandil | : | sarnane Step 2-ga, lisatud geograafiline jaotus mitte-euroala tehingute/positsioonide lõikes. Step 3 on vajalik üksnes kvartaalse maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika puhul vastavalt sätestusele III lisas (tabelid 7 ja 8).
  Andmeid puudutavad nõuded RKP tasandil: euroala residentide ja lisas III (tabelites 9 kuni 12) esitatud kokkulepitud partnerriikide/-piirkondade loetellu kuuluvate riikide residentide vaheliste tehingute/positsioonide andmete eraldi kogumine. |

Step 1:

:

Koostamismeetod euroala tasandil

:

riigi kõigi netotehingute/-positsioonide liitmine.

Step 2:

:

Koostamismeetod euroala tasandil

:

mitteresidentidega tehingute/positsioonide eraldi liitmine kreeditite ja deebetite või netovarade ja netokohustuste (maksebilanss)/varade ja kohustuste (rahvusvaheline investeerimispositsioon) osas.

Andmeid puudutavad nõuded RKP tasandil: euroala ja mitte-euroala residentide vaheliste tehingute/positsioonide andmete eraldi kogumine vastavalt sätestusele III lisas (tabelid 1, 2, 4 ja 5).

Step 3:

:

Koostamismeetod euroala tasandil ja andmeid puudutavad nõuded RKP tasandil

:

sarnane Step 2-ga, lisatud geograafiline jaotus mitte-euroala tehingute/positsioonide lõikes. Step 3 on vajalik üksnes kvartaalse maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika puhul vastavalt sätestusele III lisas (tabelid 7 ja 8).

Andmeid puudutavad nõuded RKP tasandil: euroala residentide ja lisas III (tabelites 9 kuni 12) esitatud kokkulepitud partnerriikide/-piirkondade loetellu kuuluvate riikide residentide vaheliste tehingute/positsioonide andmete eraldi kogumine.

3.   Euroala agregaatide liigitus institutsioonilise sektori lõikes (vt ka B.o.P. Book punkt 3.1.6)

Euroala koondnäitajate sektoriteks liigendus hõlmab rahandusasutusi, valitsemissektorit, RAsid ja muid euroala sektoreid.

Rahandusasutused

Euroala statistika “rahandusasutuste” sektor hõlmab eurosüsteemi.

Valitsussektor

Euroala statistika “valitsemissektor” vastab antud sektori määratlusele SNA 93-s ja ESA 95-s ning seega hõlmab järgmisi üksusi:

| — | keskvalitsus, |
| --- | --- |

—

keskvalitsus,

| — | riigi/regionaalne valitsus, |
| --- | --- |

—

riigi/regionaalne valitsus,

| — | kohalik omavalitsus, |
| --- | --- |

—

kohalik omavalitsus,

| — | sotsiaalkindlustusfondid. |
| --- | --- |

—

sotsiaalkindlustusfondid.

RAd, välja arvatud rahandusasutused

Sektor “RAd, välja arvatud rahandusasutused” langeb kokku rahandus- ja pangandusstatistika RA sektoriga (välja arvatud rahandusasutused). See hõlmab järgmise:

| i) | ühenduse õigusaktidega määratletud krediidiasutused, st ettevõtted, kelle tegevusala on avalikkuselt hoiuste või muude tagasimakstavate rahaliste vahendite vastuvõtmine (sealhulgas tulud panga võlakirjade müügist avalikkusele) ning oma arvel ja nimel laenuandmine; ja |
| --- | --- |

i)

ühenduse õigusaktidega määratletud krediidiasutused, st ettevõtted, kelle tegevusala on avalikkuselt hoiuste või muude tagasimakstavate rahaliste vahendite vastuvõtmine (sealhulgas tulud panga võlakirjade müügist avalikkusele) ning oma arvel ja nimel laenuandmine; ja

| ii) | kõik teised residentidest finantsasutused, kelle tegevusala on üksustelt, välja arvatud RAd, hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmine ning (vähemalt majanduslikus mõttes) oma arvel ja nimel laenuandmine ja/või väärtpaberitesse investeerimine. |
| --- | --- |

ii)

kõik teised residentidest finantsasutused, kelle tegevusala on üksustelt, välja arvatud RAd, hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmine ning (vähemalt majanduslikus mõttes) oma arvel ja nimel laenuandmine ja/või väärtpaberitesse investeerimine.

Muud sektorid

Euroala statistika kategooria “muud sektorid” hulka kuuluvad erinevad institutsioonilised üksused, peamiselt:

| i) | muud finantsasutused, mis ei kuulu RA määratluse alla, nagu näiteks kollektiivsed investeerimisasutused, mida ei käsitleta rahaturufondidena, kinnisvarasse investeerivad asutused, väärtpaberidiilerid, hüpoteegikrediidiasutused, kindlustusseltsid, pensionifondid ja finantsvahenduse abiettevõtted; ja |
| --- | --- |

i)

muud finantsasutused, mis ei kuulu RA määratluse alla, nagu näiteks kollektiivsed investeerimisasutused, mida ei käsitleta rahaturufondidena, kinnisvarasse investeerivad asutused, väärtpaberidiilerid, hüpoteegikrediidiasutused, kindlustusseltsid, pensionifondid ja finantsvahenduse abiettevõtted; ja

| ii) | mittefinantsasutused, nagu näiteks avaliku ja erasektori mittefinantsettevõtted, kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid ja kodumajapidamised. |
| --- | --- |

ii)

mittefinantsasutused, nagu näiteks avaliku ja erasektori mittefinantsettevõtted, kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid ja kodumajapidamised.

Mitte-RAd

Euroala statistika kategooria “mitte-RAde sektorid” hulka kuuluvad sektorid i) “valitsemissektor” ja ii) “muud sektorid”.

Tabel 1

Soovitused seoses välismaiste otseinvesteeringute tehingutega, sh seonduv tulud ja positsioonid (2)

| Tähtsus | Tegevus |
| --- | --- |
| Lühiajaline |
| Suur | Kõiki kaudsed välismaiste otseinvesteeringute (3) suhteid tuleks käsitleda põhimõtteliselt kooskõlas rahvusvahelise statistikastandardi tõlgendamisega, mida käsitleb välismaiste otseinvesteeringute rakkerühma aruande peatükk 1 |
| Kõik (kaudsed) välismaiste otseinvesteeringute tehingud/positsioonid tuleks geograafiliselt siduda vahetu sidus- või emaettevõttega(2) (4) |
| Kõik liikmesriigid peaksid alustama välismaiste põhikapitali tehtud otseinvesteeringute ja reinvesteeritud tulu koostamist välismaiste otseinvesteeringute vaatluste tulemuste alusel (koguda vähemalt kord aastas) (5)
   (6) |
| Välismaised otseinvesteeringute positsioonid põhikapitali osas tuleks kogude eraldi noteeritud (nii raamatupidamislik kui ka turuväärtus) ja noteerimata ettevõtete osas |
| Väike | Sissemaksed, et katta kahjumit otseinvesteeringuettevõtjas tuleb kajastada finantskontol |
| Keskmise pikkusega |
| Suur | Reinvesteeritud tulu kirjendamisel peaksid kõik liikmesriigid kasutama põhimõtet “Current Operating Performance Concept” (7) |
| Muud kapitalikomponendid tuleb liigitada kooskõlas välismaiste otseinvesteeringute rakkerühma aruande soovitustega |
| Keskmise pikkusega |
| Keskmine | Erakorralise kapitalitulu dividendimaksed tuleks kajastada finantskontol (seega ei mõjuta see reinvesteeritud tulu arvutamist) |
| Pikaajaline |
| Suur | Kaudsed välismaiste otseinvesteeringute suhted peaksid hõlmama vähemalt kas i) kaudsed seosed üle 50 % omandiõigusega; või ii) otsesed ja kaudsed seosed üle 10 % omandiõigusega, mida arvutatakse omandiõiguse ahela järgnevaid seosed arvestades |

Tähtsus

Tegevus

Lühiajaline

Suur

Kõiki kaudsed välismaiste otseinvesteeringute (3) suhteid tuleks käsitleda põhimõtteliselt kooskõlas rahvusvahelise statistikastandardi tõlgendamisega, mida käsitleb välismaiste otseinvesteeringute rakkerühma aruande peatükk 1

Kõik (kaudsed) välismaiste otseinvesteeringute tehingud/positsioonid tuleks geograafiliselt siduda vahetu sidus- või emaettevõttega(2) (4)

Kõik liikmesriigid peaksid alustama välismaiste põhikapitali tehtud otseinvesteeringute ja reinvesteeritud tulu koostamist välismaiste otseinvesteeringute vaatluste tulemuste alusel (koguda vähemalt kord aastas) (5)
   (6)

Välismaised otseinvesteeringute positsioonid põhikapitali osas tuleks kogude eraldi noteeritud (nii raamatupidamislik kui ka turuväärtus) ja noteerimata ettevõtete osas

Väike

Sissemaksed, et katta kahjumit otseinvesteeringuettevõtjas tuleb kajastada finantskontol

Keskmise pikkusega

Suur

Reinvesteeritud tulu kirjendamisel peaksid kõik liikmesriigid kasutama põhimõtet “Current Operating Performance Concept” (7)

Muud kapitalikomponendid tuleb liigitada kooskõlas välismaiste otseinvesteeringute rakkerühma aruande soovitustega

Keskmise pikkusega

Keskmine

Erakorralise kapitalitulu dividendimaksed tuleks kajastada finantskontol (seega ei mõjuta see reinvesteeritud tulu arvutamist)

Pikaajaline

Suur

Kaudsed välismaiste otseinvesteeringute suhted peaksid hõlmama vähemalt kas i) kaudsed seosed üle 50 % omandiõigusega; või ii) otsesed ja kaudsed seosed üle 10 % omandiõigusega, mida arvutatakse omandiõiguse ahela järgnevaid seosed arvestades

---

(1)  Erandid puudutavad tuletisinstrumentide tehinguid/positsioone seotud ettevõtete vahel, mille kajastamises pigem kategooria “tuletisinstrumendid” all kui “otseinvesteeringute/muu kapitali” all lepiti kokku euroala tasandil.

(2)  2003. aasta lõpu seisuga.

(3)  See soovitus peab eelkõige silmas kohaldatavat metoodikat, mitte vajadust hõlmata kaudseid seoseid. Vt ka pikaajalist tegevust seoses kaudsete välismaiste otseinvesteeringute suhete hõlmamisega praktikas.

(4)  See soovitus on kohaldatav ainult reinvesteeritud tulu (rahavood) ja välismaiste põhikapitali tehtud otseinvesteeringute positsioonide osas. Et mõista paremini moonutusi, mida muud kriteeriumid võiks kaasa tuua, vt välismaiste otseinvesteeringute rakkerühma aruande peatükki 2.

(5)  Erandid kehtivad esimese rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta (esitada T + 9) ja kinnisvarasse investeeringu osas. Järgmisest lubamatust tegevusest tuleks loobuda: i) hindamiskriteeriumide valiku (turuväärtus või raamatupidamise väärtus) jätmine andmeesitajatele; ja ii) jooksva inventari meetodi/maksebilansi voogude akumuleerimise kohaldamine positsioonide koostamiseks.

(6)  Kahepoolselt määratava üleminekuperioodi jooksul võetakse vastu hinnang uute nõuete osas kokkulepitu tähtaja jooksul.

(7)  Vaheteoks tavalise ja erakorralise tulu ja kahju vahel, võivad liikmesriigid keskenduda vähemale arvule ettevõtetele (suurimad ja/või valdusettevõtted).

---

V LISA

ANDMETE EDASTAMINE EUROOPA KESKPANGALE

Riikide keskpangad (RKPd) kasutavad Euroopa Keskpanga (EKP) nõutud statistilise teabe elektrooniliseks edastamiseks telekommunikatsioonivõrgul “ESCB-Net” põhinevaid Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) võimalusi. EKPSi kogu andmevahetuse puhul kasutatakse ühetaolist andmete mudelit. Selliseks elektrooniliseks statistilise teabe vahetamiseks on välja töötatud statistiline sõnumivorming GESMES/TS. See nõue ei takista muude vahendite kasutamist EKP-le statistilise teabe edastamiseks, kui varulahendusena on nii kokku lepitud.

RKPd järgivad allpool loetletud soovitusi, et tagada andmete edastamise rahuldav toimimine.

| — | Täielikkus: RKPd esitava kogu nõutava andmerea struktuuri ulatuses. Andmeridade mitteesitamist või puudulikus struktuuris esitamist käsitletakse mittetäieliku aruandlusena. Kui vaatlus puudub, kajastatakse puudumine, kasutades vastavat vaatluse staatuse lippu. Lisaks sellele, kui tehakse parandusi üksnes andmeridade allstruktuuris, tuleks õiguse kontrolli eeskirju kohaldada kogu maksebilansi suhtes. |
| --- | --- |

—

Täielikkus: RKPd esitava kogu nõutava andmerea struktuuri ulatuses. Andmeridade mitteesitamist või puudulikus struktuuris esitamist käsitletakse mittetäieliku aruandlusena. Kui vaatlus puudub, kajastatakse puudumine, kasutades vastavat vaatluse staatuse lippu. Lisaks sellele, kui tehakse parandusi üksnes andmeridade allstruktuuris, tuleks õiguse kontrolli eeskirju kohaldada kogu maksebilansi suhtes.

| — | Kokkulepe märkide osas: andmete edastamisel RKPdelt EKPle, aga ka Euroopa Komisjonile (Eurostatile) järgitakse ühtset märkide kokkulepet kõikide esitatavate andmete puhul. Vastavalt sellele märkide kokkuleppele tuleb jooksev- ja kapitalikonto kreeditid ja deebetid esitada plussmärgiga ning netosaldode puhul tuleb arvutada ja esitada kreeditid miinus deebetid. Finantskontol tuleb netovarade vähenemine/netokohustuste suurenemine esitada plussmärgiga ning netovarade suurenemine/netokohustuste vähenemine tuleb esitada miinusmärgiga. Netosaldode puhul tuleb arvutada ja esitada varade netomuutus pluss kohustuste netomuutus.
  Rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete esitamisel tuleb netopositsioonide puhul arvutada ja esitada varade positsioon miinus kohustuste positsioon. |
| --- | --- |

—

Kokkulepe märkide osas: andmete edastamisel RKPdelt EKPle, aga ka Euroopa Komisjonile (Eurostatile) järgitakse ühtset märkide kokkulepet kõikide esitatavate andmete puhul. Vastavalt sellele märkide kokkuleppele tuleb jooksev- ja kapitalikonto kreeditid ja deebetid esitada plussmärgiga ning netosaldode puhul tuleb arvutada ja esitada kreeditid miinus deebetid. Finantskontol tuleb netovarade vähenemine/netokohustuste suurenemine esitada plussmärgiga ning netovarade suurenemine/netokohustuste vähenemine tuleb esitada miinusmärgiga. Netosaldode puhul tuleb arvutada ja esitada varade netomuutus pluss kohustuste netomuutus.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete esitamisel tuleb netopositsioonide puhul arvutada ja esitada varade positsioon miinus kohustuste positsioon.

| — | Andmete raamatupidamislik tunnus: RKPd peavad rakendama õigsuse kontrolli eeskirju, mida levitatakse ja mis on nõudmisel kättesaadavad enne andmete edastamist EKP-le. |
| --- | --- |

—

Andmete raamatupidamislik tunnus: RKPd peavad rakendama õigsuse kontrolli eeskirju, mida levitatakse ja mis on nõudmisel kättesaadavad enne andmete edastamist EKP-le.

Paranduste tegemisel võivad RKPd saata EKP-le ajakohastatud andmekogumi. Parandused tuleks edastada järgmiselt:

| — | maksebilansi kuuandmete parandused tehakse kättesaadavaks, kui esitatakse i) järgneva kuu andmed; ii) vastavad kvartaliandmed; iii) vastavad parandatud kvartaliandmed, |
| --- | --- |

—

maksebilansi kuuandmete parandused tehakse kättesaadavaks, kui esitatakse i) järgneva kuu andmed; ii) vastavad kvartaliandmed; iii) vastavad parandatud kvartaliandmed,

| — | maksebilansi kvartaliandmete parandused tehakse kättesaadavaks, kui esitatakse järgmise kvartali andmed, |
| --- | --- |

—

maksebilansi kvartaliandmete parandused tehakse kättesaadavaks, kui esitatakse järgmise kvartali andmed,

| — | rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartaliandmete parandused tehakse kättesaadavaks, kui esitatakse järgmise kvartali andmed, |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartaliandmete parandused tehakse kättesaadavaks, kui esitatakse järgmise kvartali andmed,

| — | rahvusvahelise investeerimispositsiooni aastaandmete parandused tehakse kättesaadavaks, kui esitatakse järgmiste aastate andmed, |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise investeerimispositsiooni aastaandmete parandused tehakse kättesaadavaks, kui esitatakse järgmiste aastate andmed,

Maksebilansi kuu- ja kvartaliandmete parandused, mis on seotud tervete aastatega, teevad RKPd EKP-le kättesaadavaks märtsi lõpus ja septembri lõpus; viimase koos rahvusvahelise investeerimispositsiooni aastaandmete esitamisega.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartaliandmete parandused, mis on seotud tervete aastatega, teevad RKPd EKP-le kättesaadavaks koos rahvusvahelise investeerimispositsiooni aastaandmete esitamisega.

Parandusi rahvusvaheliste reservide skeemi võib teha vajaduse korral kogu aeg. Tagada tuleb kooskõla euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni (kvartali ja aasta) perioodi lõpu positsioonide ja vastavate sissemaksete kirjete vahel.

---

VI LISA

STATISTIKA KOOSTAMISE MEETODITE JÄRELEVALVE

Euroopa Keskpank (EKP) teostab järelevalvet koostamismeetodite üle, mida kasutatakse maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika esitamiseks, ning osalevate liikmesriikide poolt regulaarselt kasutatavate põhimõtete ja mõistete üle. Järelevalve toimub EKP väljaande “European Union balance of payments/international investment position statistical methods” (“Euroopa Liidu maksebilansi/rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika metoodika”, edaspidi “B.o.p. Book”) ajakohastamise raames. Lisaks järelevalve eesmärgile on käsiraamatu “B.o.p. Book” eesmärgiks teavitada euroala maksebilansi koostajaid arengutest muudes euroala liikmesriikides.

“B.o.p. Book” sisaldab teavet maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistiliste andmete struktuuri ulatuses kõikide liikmesriikide osas. See sisaldab üksikasjalikke kirjeldusi andmete koostamise meetodite ning kasutatavate põhimõtete ja mõistete kohta, samuti teavet lahknevuste kohta kokkulepitud maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika mõistetes liikmesriikides.

“B.o.p. Book” käsiraamatut ajakohastatakse igal aastal tihedas koostöös liikmesriikidega.

---

VII LISA

ANDMETE KOGUMINE PORTFELLIINVESTEERINGUTE VALDKONNAS

Arvestades portfelliinvesteeringute statistika kogumisega seotud alati kaasnevaid raskusi, peeti vajalikuks välja töötada ühine lähenemine vastava teabe kogumiseks kogu euroalal.

Nagu selgitatud IV lisa punktis 1.4, viidi riikides läbi uuringud võimaluse kohta koguda andmeid väärtpaberite kaupa euroala põhiselt. Uuringutest tulenes järgmine kokkulepe: kuni 2008. aasta märtsi lõpuni koguvad euroala liikmesriigid andmeid portfelliinvesteeringute posisioonide varade ja kohustuste kohta väärtpaberite kaupa vähemalt kvartaalselt. Kuni selle ajani saavad mõned liikmesriigid anda kõigest hinnangu mõnede portfelliinvesteeringute eriliigenduste osas, eelkõige emitendi sektori ja emissiooni vääringu/riigi osas.

Centralised Securities Database (CSDB) (väärpaberite keskandmebaasi) toimimist loetakse uue kokkuvõtusüsteemi töölerakendamisel põhiliseks. Seetõttu, kui CSDB projekti 1 etapi dokumenti “Project Closure Document” (projekti lõpetamise akt) ei ole EKP nõukogule Euroopa Keskpankade Süsteemi statistikakomitee kaudu esitatud märtsi lõpuks 2005, lükatakse seda tähtaega edasi sama aja võrra, mille võrra esitamine hilineb.

Määratleti eesmärk hõlmata järgmist: agregeeritult, s.o standardkoode (ISIN või sarnaseid koode) mitte kasutades, riigi koostajale väärtpaberite positsioonide kohta esitatud andmed ei tohi ületada 15 % kogu portfelliinvesteeringute positsioonide varadest või kohustustest. Sellest piirist tuleks juhinduda liikmesriikide süsteemi hõlmatuse hindamisel. CSDB peaks hõlmama piisavalt kogu maailma portfelliinvesteeringute väärtpabereid, et võimaldada statistika koostamine väärtpaberite kaupa.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni portfelliinvesteeringute postitsioonide varad ja kohustused koostatakse üksnes positsioonide andmete alusel.

Alates 2008. aasta märtsist (alustades andmetest 2008. aasta jaanuari tehingute kohta ja 2007. aasta lõpu positsioonide kohta) vastavad euroala portfelliinvesteeringute andmete kogumise süsteemid ühele näidisele järgmises tabelis:

Kohaldatavad portfelliinvesteeringute andmete kogumise näidised:

| — | Kuu positsioonid [s-b-s] + kuu vood [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Kuu positsioonid [s-b-s] + kuu vood [s-b-s]

| — | Kvartali positsioonid [s-b-s] + kuu vood [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Kvartali positsioonid [s-b-s] + kuu vood [s-b-s]

| — | Kuu positsioonid [s-b-s] + tuletatud kuu vood [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Kuu positsioonid [s-b-s] + tuletatud kuu vood [s-b-s]

| — | Kvartali positsioonid [s-b-s] + kuu vood [agregaat] |
| --- | --- |

—

Kvartali positsioonid [s-b-s] + kuu vood [agregaat]

Märkused:

s-b-s – andmete kogumine väärtpaberite kaupa

tuletatud vood – positsioonide erinevus (korrigeeritakse seoses valuutakursi ja hinna täheldatud liikumistega ja muude mahu muutustega)

---

III Teatised

Komisjon

| 30.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/63

---

PROJEKTIKONKURSS VP/2004/017

Eelarverida 04.02.10

Euroopa Sotsiaalfondi määruse artikli 6 kohaselt rahastatavad uuenduslikud meetmed: “ESF määruse artikli 6 kohastes projektides esitatud uuenduste edastamine ja levitamine”

(2004/C 292/06)

Euroopa Sotsiaalfondi määruse (1) artikliga 6 toetatakse uuenduslikke meetmeid, millega püütakse edendada uusi lähenemisviise ja välja selgitada hea tava näited, millega on seejärel võimalik parandada Euroopa Sotsiaalfondi toetatavate meetmete rakendamist.

Käesolev projektikonkurss on seotud artikli 6 kohaste projektidega kavandamisperioodil 2000–2006 väljatöötatud uudsete lähenemisviiside ja meetodite edastamise ja levitamisega.

Projektikonkursi eesmärk on välja selgitada kõige olulisemad järeldused, mida võib teha ühe või mitme artikli 6 kohase projekti põhjal, ning edastada kõnealused järeldused laiemale üldsusele ja levitada neid.

Käesolevas projektikonkursis on kaks taotluste esitamise tähtaega:

| — | Esimene taotluste esitamise tähtaeg on 16. veebruar 2005. Projektid võib käivitada ajavahemikul 1.9–30.9.2005. Projektide maksimumkestus on 12 kuud. |
| --- | --- |

—

Esimene taotluste esitamise tähtaeg on 16. veebruar 2005. Projektid võib käivitada ajavahemikul 1.9–30.9.2005. Projektide maksimumkestus on 12 kuud.

| — | Teine taotluste esitamise tähtaeg on 16. veebruar 2006. Projektid võib käivitada ajavahemikul 1.9–30.9.2006. Projektide maksimumkestus on 12 kuud. |
| --- | --- |

—

Teine taotluste esitamise tähtaeg on 16. veebruar 2006. Projektid võib käivitada ajavahemikul 1.9–30.9.2006. Projektide maksimumkestus on 12 kuud.

Üksikasjalikuma teabe taotluste esitamise korra, võimaliku rahastamise ning abikõlblikkuse kindlaksmääramise, valiku tegemise ja lepingu sõlmimise korra kohta, sealhulgas taotleja juhendi, projekti kirjelduse, eelarveprojekti vormi ja muud lisad saab alla laadida järgmiselt veebisaidilt:

http://forum.europa.eu.int/Public/irc/empl/vp_2004_017/library

Kõik kõnesoleval veebisaidil esitatud dokumendid ja andmed moodustavad projektikonkursi lahutamatu ja siduva osa.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1784/1999 Euroopa Sotsiaalfondi kohta (EÜT L 213, 13.8.1999, lk 66).

---