# Uradni list C 258/20.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 258 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4720. oktober 2004 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 258

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4720. oktober 2004

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2004/C 258/1 | Menjalni tečaji evra | 1 |
| 2004/C 258/2 | Državna pomoč – Švedska — Pomoč C 22/04 (ex N 648/01) – Davčne olajšave za poklicne ribiče — Poziv k predložitvi pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 258/3 | Sporočilo, objavljeno z uporabo člena 27(4), Uredbe Sveta št. 1/2003, ki zadeva primer COMP/B-1/38348 – Repsol CPP SA | 7 |
| 2004/C 258/4 | Državna pomoč – Nemčija — Pomoč C 5/04 (ex N 609/03) – Pomoč v korist Kronoply GmbH (Večsektorsko ogrodje) — Razpis za oddajanje pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 12 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacija

Komisija

2004/C 258/1

Menjalni tečaji evra

1

2004/C 258/2

Državna pomoč – Švedska — Pomoč C 22/04 (ex N 648/01) – Davčne olajšave za poklicne ribiče — Poziv k predložitvi pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

2

2004/C 258/3

Sporočilo, objavljeno z uporabo člena 27(4), Uredbe Sveta št. 1/2003, ki zadeva primer COMP/B-1/38348 – Repsol CPP SA

7

2004/C 258/4

Državna pomoč – Nemčija — Pomoč C 5/04 (ex N 609/03) – Pomoč v korist Kronoply GmbH (Večsektorsko ogrodje) — Razpis za oddajanje pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

12

---

| | III   Obvestila |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2004/C 258/5 | Sprememba obvestila o razpisu javnega natečaja za nadomestilo za izvoz ovsa, iz Finske in Švedske ( UL C 222, 4.9.2004 ) | 17 |
| 2004/C 258/6 | Obvestilo o TARIC-u (Integrirana tarifa Evropskih Skupnosti) | 18 |

III   Obvestila

Komisija

2004/C 258/5

Sprememba obvestila o razpisu javnega natečaja za nadomestilo za izvoz ovsa, iz Finske in Švedske ( UL C 222, 4.9.2004 )

( UL C 222, 4.9.2004 )

17

2004/C 258/6

Obvestilo o TARIC-u (Integrirana tarifa Evropskih Skupnosti)

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacija

Komisija

| 20.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 258/1

---

Menjalni tečaji evra (1)

19. oktobra 2004

(2004/C 258/01)

1 euro
  =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2509 |
| JPY | japonski jen | 135,81 |
| DKK | danska krona | 7,4383 |
| GBP | funt šterling | 0,6943 |
| SEK | švedska krona | 9,0817 |
| CHF | švicarski frank | 1,5385 |
| ISK | islandska krona | 87,40 |
| NOK | norveška krona | 8,24 |
| BGN | lev | 1,9559 |
| CYP | ciprski funt | 0,5757 |
| CZK | češka krona | 31,43 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 246,62 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6689 |
| MTL | malteška lira | 0,4301 |
| PLN | poljski zlot | 4,2883 |
| ROL | romunski leu | 41 175 |
| SIT | slovenski tolar | 239,9 |
| SKK | slovaška krona | 39,96 |
| TRL | turška lira | 1 843 400 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7175 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5751 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,7433 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8215 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0954 |
| KRW | junokorejski won | 1 432,16 |
| ZAR | junoafriški rand | 7,9181 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2509

JPY

japonski jen

135,81

DKK

danska krona

7,4383

GBP

funt šterling

0,6943

SEK

švedska krona

9,0817

CHF

švicarski frank

1,5385

ISK

islandska krona

87,40

NOK

norveška krona

8,24

BGN

lev

1,9559

CYP

ciprski funt

0,5757

CZK

češka krona

31,43

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

246,62

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6689

MTL

malteška lira

0,4301

PLN

poljski zlot

4,2883

ROL

romunski leu

41 175

SIT

slovenski tolar

239,9

SKK

slovaška krona

39,96

TRL

turška lira

1 843 400

AUD

avstralski dolar

1,7175

CAD

kanadski dolar

1,5751

HKD

hongkonški dolar

9,7433

NZD

novozelandski dolar

1,8215

SGD

singapurski dolar

2,0954

KRW

junokorejski won

1 432,16

ZAR

junoafriški rand

7,9181

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 20.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 258/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 258/2

---

DRŽAVNA POMOČ – ŠVEDSKA

Pomoč C 22/04 (ex N 648/01) – Davčne olajšave za poklicne ribiče

Poziv k predložitvi pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES

(2004/C 258/02)

(Besedilo velja za EGP)

Z dopisom z dne 16. junija 2004, objavljenim v izvornem jeziku na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Švedsko o svoji odločitvi, da v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo uvede postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

Zainteresirane stranke lahko v enem mesecu od dneva objave tega povzetka in dopisa, ki mu sledi, oddajo svoje pripombe glede pomoči, v zvezi s katero bo Komisija uvedla postopek, na naslov:

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za ribištvo |
| Direktorat D – Pravna enota |
| B-1049 Bruselj |
| Faks: (32-2) 295 19 42. |

Evropska komisija

Generalni direktorat za ribištvo

Direktorat D – Pravna enota

B-1049 Bruselj

Faks: (32-2) 295 19 42.

Te pripombe bodo sporočene Švedski. Zainteresirana stranka, ki odda pripombe, lahko v pisni obliki zahteva zaupno obravnavo svojih podatkov, pri čemer navede razloge za to zahtevo.

POVZETEK

Priglašeni osnutek zakona, predlog za spremembo zakona o dohodnini (1999:1229), je namenjen kompenziranju stroškov, ki jih imajo ribiči z licenco pri opravljanju svoje dejavnosti. Spremenil bo veljavni sistem davčnih olajšav za ribiče, kar je načeloma uvedba splošnega sistema obdavčenja v ribiški sektor, saj lahko ribiči uveljavljajo enake standardne davčne olajšave zaradi višjih življenjskih stroškov kot drugi zaposleni in v enakih zneskih. Trenutno velja, da mora ribolovno potovanje zajemati nočno odsotnost z doma, da bi ribiči lahko uveljavljali davčne olajšave. Določen znesek se lahko odbije na dan zaradi povečanih življenjskih stroškov in stroškov bivanja.

Zaradi narave ribištva na Švedskem so bili iz veljavnega sistema davčnih olajšav popolnoma izključeni obalni ribiči in ribiči z jezer, ki med opravljanjem dejavnosti ne preživijo noči zdoma. Cilj sheme je nevtralizacija pogojev konkurence med švedskimi, danskimi in norveškimi ribiči ter odprava neravnovesja med ribiči, ki imajo dostop do veljavnih davčnih olajšav (npr. med ribolovnim potovanjem preživijo noč zdoma), in tistimi, ki ga nimajo. V skladu s priglašeno shemo bodo tudi ribolovna potovanja, ki ne vključujejo nočne odsotnosti z doma, upravičene do davčne olajšave. S tem naj bi se zmanjšalo tudi upravno breme za ribiče in davčne organe. V skladu s priglašenim sistemom se zmanjšanje davčnega bremena vsakega ribiča izračuna na podlagi dohodka in ne sme presegati 40 000 SEK (4 444 EUR) letno. Poleg tega višina olajšave ne sme presegati 20 % letnega dohodka.

Priglašena shema se bo uporabljala le za ribiče in edini pogoj za plačilo je, da ribiči imajo licenco za poklicno opravljanje dejavnosti. Ribiči, ki želijo uveljavljati priglašeno shemo, ne morejo uveljavljati drugih davčnih olajšav zaradi višjih življenjskih stroškov.

Če bo priglašena shema sprejeta, bo švedski državni proračun letno prikrajšan za 34 400 000 SEK (3 822 222 EUR), od tega 18 200 000 SEK (2 022 222 EUR) iz naslova nacionalnih socialnih prispevkov in 16 200 000 SEK (1 800 000 EUR) iz naslova regionalnih davčnih prihodkov za vsako zadevno regijo. Na Švedskem je približno 2 000 poklicnih ribičev z licenco.

Veljavni sistem davčnih olajšav se uporablja enako v vseh panogah gospodarstva. To ni selektivna prednost, namenjena ribiškemu sektorju, in zato ni državna pomoč, ampak splošni ukrep. Z uvedbo davčne olajšave brez zahteve po nočni odsotnosti z doma za ribiče bi priglašena shema ribiškemu sektorju zagotovila selektivno prednost, ki ni na voljo drugim sektorjem. Na tej stopnji se torej zdi, da priglašena shema predstavlja državno pomoč.

Na področju ribištva je treba preučiti ukrep v skladu s Smernicami za pregled državne pomoči za ribištvo in ribogojstvo (1). V skladu s točko 1.2 teh smernic je državna pomoč, ki je odobrena, ne da bi bila prejemniku postavljena obveznost, in je namenjena izboljšanju pogojev podjetij in povečanju poslovne likvidnosti ter ima učinek izboljšanja dohodka prejemnika, kot operativna pomoč, nezdružljiva s skupnim trgom.

BESEDILO DOPISA

| (1) | „Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln. |
| --- | --- |

(1)

„Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln.

1.   FÖRFARANDE

| (2) | Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004.

2.   BESKRIVNING

| (3) | Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet.

NUVARANDE SKATTELÄTTNADER FÖR YRKESFISKARE I SVERIGE

| (4) | År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd. |
| --- | --- |

(4)

År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd.

| (5) | För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag. |
| --- | --- |

(5)

För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag.

| (6) | I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget. |
| --- | --- |

(6)

I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget.

| (7) | För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år. |
| --- | --- |

(7)

För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år.

| (8) | Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst. |
| --- | --- |

(8)

Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst.

| (9) | Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(9)

Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare.

| (10) | Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(10)

Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang.

| (11) | Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår. |
| --- | --- |

(11)

Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår.

FÖRESLAGNA LÄTTNADER FÖR YRKESFISKARE ENLIGT DET ANMÄLDA SYSTEMET

| (12) | Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(12)

Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten.

| (13) | Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare.

| (14) | Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(14)

Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten.

| (15) | Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare.

| (16) | Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer. |
| --- | --- |

(16)

Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer.

| (17) | Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. |
| --- | --- |

(17)

Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens.

| (18) | Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader. |
| --- | --- |

(18)

Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader.

| (19) | I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK. |
| --- | --- |

(19)

I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK.

| (20) | I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas. |
| --- | --- |

(20)

I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas.

Budget

| (21) | Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun. |
| --- | --- |

(21)

Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun.

| (22) | Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(22)

Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser.

3.   BEDÖMNING

| (23) | Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(23)

Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden.

FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (24) | För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(24)

För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (25) | För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(25)

För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (26) | För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en “neutralisation„ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(26)

För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en “neutralisation„ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare.

| (27) | Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare. |
| --- | --- |

(27)

Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare.

| (28) | Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2). |
| --- | --- |

(28)

Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2).

| (29) | Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av “systemets art eller funktion„. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta. |
| --- | --- |

(29)

Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av “systemets art eller funktion„. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta.

| (30) | För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd. |
| --- | --- |

(30)

För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd.

| (31) | Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd. |
| --- | --- |

(31)

Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd.

| (32) | Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd.

BEDÖMNING AV FÖRENLIGHETEN MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

| (33) | Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget.

| (34) | Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga. |
| --- | --- |

(34)

Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga.

| (35) | Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region.

| (36) | Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d). |
| --- | --- |

(36)

Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d).

| (37) | Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(37)

Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (38) | Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (39) | Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(39)

Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet.

| (40) | Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet. |
| --- | --- |

(40)

Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet.

| (41) | De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(41)

De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet.

| (42) | Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor. |
| --- | --- |

(42)

Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor.

| (43) | Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

(43)

Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt.

| (44) | Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art. |
| --- | --- |

(44)

Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art.

| (45) | De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket. |
| --- | --- |

(45)

De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket.

| (46) | Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet. |
| --- | --- |

(46)

Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet.

SLUTSATS

| (47) | Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget.

| (48) | Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(48)

Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren.

| (49) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.“ |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.“

---

(1)  UL C 19, 20.1.2001, str. 7.

1

(2)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen (1974), Rec. 709, punkt 17.

2

(3)  REG 2000, s. I-08237.

3

(4)  EGT C 19, 20.1.2001, s. 7–15.

4

---

| 20.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 258/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 258/7

---

Sporočilo, objavljeno z uporabo člena 27(4), Uredbe Sveta št. 1/2003 (1), ki zadeva primer COMP/B-1/38348 – Repsol CPP SA

(2004/C 258/03)

1.   Uvod

| 1. | 20. decembra 2001 je Komisija, z uporabo členov 2 in 4 Uredbe Sveta št. 17, prejela obvestilo od Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (v nadaljevanju Repsol CPP) o sporazumih in/ali modelih pogodb, ki definirajo pogoje, v katerih to podjetje vodi in/ali bo vodilo distribucijo goriv za motorna vozila na bencinskih servisih v Španiji. |
| --- | --- |

1.

20. decembra 2001 je Komisija, z uporabo členov 2 in 4 Uredbe Sveta št. 17, prejela obvestilo od Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (v nadaljevanju Repsol CPP) o sporazumih in/ali modelih pogodb, ki definirajo pogoje, v katerih to podjetje vodi in/ali bo vodilo distribucijo goriv za motorna vozila na bencinskih servisih v Španiji.

| 2. | 19. marca 2002 je Komisija v Uradnem listu objavila sporočilo, s katerim je zainteresirane tretje strani povabila, da ji predajo morebitne opombe na to obvestilo (2). V odgovor na to povabilo je prejela 69 opomb tretjih zainteresiranih strank, nekatere v imenu večjega števila bencinskih servisov. |
| --- | --- |

2.

19. marca 2002 je Komisija v Uradnem listu objavila sporočilo, s katerim je zainteresirane tretje strani povabila, da ji predajo morebitne opombe na to obvestilo (2). V odgovor na to povabilo je prejela 69 opomb tretjih zainteresiranih strank, nekatere v imenu večjega števila bencinskih servisov.

2.   Stranke

| 3. | RepsolCPP je družba, ki pripada naftni skupini Repsol –YPF. V Evropi ta skupina deluje v glavnem v Španiji in na Portugalskem. Med ostalim razpolaga s pomembno kapaciteto rafinerij v Španiji. Družba Repsol CPP se v glavnem ukvarja z distribucijo goriv, kuriv, maziv in ostalih podobnih proizvodov za motorna vozila v Španiji. |
| --- | --- |

3.

RepsolCPP je družba, ki pripada naftni skupini Repsol –YPF. V Evropi ta skupina deluje v glavnem v Španiji in na Portugalskem. Med ostalim razpolaga s pomembno kapaciteto rafinerij v Španiji. Družba Repsol CPP se v glavnem ukvarja z distribucijo goriv, kuriv, maziv in ostalih podobnih proizvodov za motorna vozila v Španiji.

| 4. | Sopogodbeniki družbe Repsol CPP v okviru objavljenih pogodb so upravljavci španskih bencinskih servisov. V večini primerov so ti upravljavci družinska podjetja, ki imajo redko več kot en bencinski servis. |
| --- | --- |

4.

Sopogodbeniki družbe Repsol CPP v okviru objavljenih pogodb so upravljavci španskih bencinskih servisov. V večini primerov so ti upravljavci družinska podjetja, ki imajo redko več kot en bencinski servis.

3.   Trg goriv

| 5. | Goriva, ki se prodajajo v Španiji, v glavnem izhajajo iz španskih rafinerij. Ostalo se uvaža s tovornimi ladjami. Španija je neto uvoznik dizelskega goriva in neto izvoznik bencina. Prodaja dizelskega goriva je večja od prodaje bencina in predstavlja okoli 2/3 skupne porabe teh proizvodov. Poleg tega prodaja dizelskega goriva raste, medtem ko se prodaja bencina manjša. |
| --- | --- |

5.

Goriva, ki se prodajajo v Španiji, v glavnem izhajajo iz španskih rafinerij. Ostalo se uvaža s tovornimi ladjami. Španija je neto uvoznik dizelskega goriva in neto izvoznik bencina. Prodaja dizelskega goriva je večja od prodaje bencina in predstavlja okoli 2/3 skupne porabe teh proizvodov. Poleg tega prodaja dizelskega goriva raste, medtem ko se prodaja bencina manjša.

| 6. | Nacionalna proizvodnja je v glavnem s težkimi transportnimi sredstvi (naftovodi, vlaki ali ladjami) usmerjena k lokalnim skladiščem (primarna logistika), od koder jo nato s kamioni prepeljejo do končne destinacije (sekundarna logistika). Uvožene proizvode bodisi razložijo v pristaniških skladiščih, ki so ali pa niso priključena na težka transportna sredstva, bodisi jih razložijo v rafinerijah ter nato prepeljejo na enak način kot domače proizvedene proizvode. |
| --- | --- |

6.

Nacionalna proizvodnja je v glavnem s težkimi transportnimi sredstvi (naftovodi, vlaki ali ladjami) usmerjena k lokalnim skladiščem (primarna logistika), od koder jo nato s kamioni prepeljejo do končne destinacije (sekundarna logistika). Uvožene proizvode bodisi razložijo v pristaniških skladiščih, ki so ali pa niso priključena na težka transportna sredstva, bodisi jih razložijo v rafinerijah ter nato prepeljejo na enak način kot domače proizvedene proizvode.

| 7. | Goriva, proizvedena v rafineriji ali uvožena, so ali vključena v prodajno mrežo na drobno proizvajalca ali uvoznika (sestavljeno iz lastnih ali povezanih bencinskih črpalk), ali pa se prodajajo na debelo (izven prodajne mreže): (i) samostojnim trgovcem na drobno, ki niso vključeni na izvoru (bencinski servisi brez blagovne znamke ali veletrgovine); (ii) trgovcem (vključno z velikimi naftnimi podjetji, ki niso vertikalno vključeni v Španiji) ali (iii) velikim končnim kupcem (industrijskim in trgovskim uporabnikom, kot so bolnišnice, podjetja za oddajanje vozil v najem, prevozniška podjetja, tovarne, itd.). Poleg tega se proizvodi lahko izmenjujejo med rafinerijami ali izvajalci na vseh nivojih verige. |
| --- | --- |

7.

Goriva, proizvedena v rafineriji ali uvožena, so ali vključena v prodajno mrežo na drobno proizvajalca ali uvoznika (sestavljeno iz lastnih ali povezanih bencinskih črpalk), ali pa se prodajajo na debelo (izven prodajne mreže): (i) samostojnim trgovcem na drobno, ki niso vključeni na izvoru (bencinski servisi brez blagovne znamke ali veletrgovine); (ii) trgovcem (vključno z velikimi naftnimi podjetji, ki niso vertikalno vključeni v Španiji) ali (iii) velikim končnim kupcem (industrijskim in trgovskim uporabnikom, kot so bolnišnice, podjetja za oddajanje vozil v najem, prevozniška podjetja, tovarne, itd.). Poleg tega se proizvodi lahko izmenjujejo med rafinerijami ali izvajalci na vseh nivojih verige.

| 8. | Prodaja na drobno vključuje prodajo voznikom na bencinskih črpalkah (z blagovno znamko ali brez nje). Praviloma obstajajo tri kategorije bencinskih servisov: (i) bencinski servisi, ki so v lasti, ali jih oskrbujejo tradicionalna, vertikalno vključena naftna podjetja; (ii) samostojni bencinski servisi in (iii) veletrgovine. Tipi goriv v prodaji na španskih bencinskih servisih so naslednji: neosvinčeni bencin 98, neosvinčeni bencin 95, bencin z nadomestkom svinca 97, dizelsko gorivo A (avtomobili) in dizelsko gorivo B (dizelsko gorivo za kmetijska vozila). |
| --- | --- |

8.

Prodaja na drobno vključuje prodajo voznikom na bencinskih črpalkah (z blagovno znamko ali brez nje). Praviloma obstajajo tri kategorije bencinskih servisov: (i) bencinski servisi, ki so v lasti, ali jih oskrbujejo tradicionalna, vertikalno vključena naftna podjetja; (ii) samostojni bencinski servisi in (iii) veletrgovine. Tipi goriv v prodaji na španskih bencinskih servisih so naslednji: neosvinčeni bencin 98, neosvinčeni bencin 95, bencin z nadomestkom svinca 97, dizelsko gorivo A (avtomobili) in dizelsko gorivo B (dizelsko gorivo za kmetijska vozila).

| 9. | Bencin se v glavnem prodaja na drobno končnim uporabnikom, medtem ko se večji delež dizelskega goriva, zlasti dizelskega goriva B, prodaja izven mreže (3). |
| --- | --- |

9.

Bencin se v glavnem prodaja na drobno končnim uporabnikom, medtem ko se večji delež dizelskega goriva, zlasti dizelskega goriva B, prodaja izven mreže (3).

| 10. | V predhodnih odločbah (4) je Komisija ocenila, da bi prodaja goriv izven mreže (ali na debelo) in prodaja goriv na drobno na bencinskih črpalkah lahko tvorila različne proizvodne trge. V primeru prodaje izven mreže bi obstajal trg izbranih proizvodov glede na tip goriva. |
| --- | --- |

10.

V predhodnih odločbah (4) je Komisija ocenila, da bi prodaja goriv izven mreže (ali na debelo) in prodaja goriv na drobno na bencinskih črpalkah lahko tvorila različne proizvodne trge. V primeru prodaje izven mreže bi obstajal trg izbranih proizvodov glede na tip goriva.

4.   Položaj Repsol CPP

| 11. | V tem primeru je zadevni trg prodaja goriv izven mreže v Španiji. Tržni delež Repsol CPP je okoli ... [35–50 %] za bencin, okoli ... [35–50 %] za dizelsko gorivo A in okoli ... [30–45 %] za dizelsko gorivo B. |
| --- | --- |

11.

V tem primeru je zadevni trg prodaja goriv izven mreže v Španiji. Tržni delež Repsol CPP je okoli ... [35–50 %] za bencin, okoli ... [35–50 %] za dizelsko gorivo A in okoli ... [30–45 %] za dizelsko gorivo B.

| 12. | V kolikor pogodbeno blago predstavlja končne proizvode Komisija na splošno ocenjuje, da je analiza, omejena na trg, kjer se srečujeta dobavitelj in kupec, nezadostna, ker imajo vertikalne omejitve lahko kot negativen učinek zmanjšanje konkurence med blagovnimi znamkami na trgu prodaje na drobno, se pravi na trgu, ki se nahaja od kupca navzdol. Tak učinek je bolj pomemben, ko vertikalne omejitve vsebujejo obveznost nekonkurence, sklenjene med dobaviteljem in trgovcem na drobno. V tem primeru gre za trg prodaje goriv na drobno v Španiji, na katerem ima Repsol CPP tržni delež, ki prav tako presega 30 % (približno ...[35–50 %] vseh proizvodov). |
| --- | --- |

12.

V kolikor pogodbeno blago predstavlja končne proizvode Komisija na splošno ocenjuje, da je analiza, omejena na trg, kjer se srečujeta dobavitelj in kupec, nezadostna, ker imajo vertikalne omejitve lahko kot negativen učinek zmanjšanje konkurence med blagovnimi znamkami na trgu prodaje na drobno, se pravi na trgu, ki se nahaja od kupca navzdol. Tak učinek je bolj pomemben, ko vertikalne omejitve vsebujejo obveznost nekonkurence, sklenjene med dobaviteljem in trgovcem na drobno. V tem primeru gre za trg prodaje goriv na drobno v Španiji, na katerem ima Repsol CPP tržni delež, ki prav tako presega 30 % (približno ...[35–50 %] vseh proizvodov).

5.   Prijavljene pogodbe

| 13. | Prijavljeni sporazumi so sporazumi o ekskluzivnem nakupu goriv s strani upravljavcev bencinskih črpalk v Španiji. V rabi je 8 tipov različnih pogodb, ki so po eni strani odvisni od lastništva bencinskih servisov in po drugi strani od tipa trgovinskega odnosa med firmo Repsol CPP in upravljavcem bencinskega servisa.






  (a) | Pogodba, imenovana „CODO-zastopnik“. Pogodba za distribucijo goriv na bencinskih črpalkah v lasti Repsol CPP, katerih upravljavec je najemnik. Upravljavec ima status zastopnika. |
| --- | --- | --- |

13.

Prijavljeni sporazumi so sporazumi o ekskluzivnem nakupu goriv s strani upravljavcev bencinskih črpalk v Španiji. V rabi je 8 tipov različnih pogodb, ki so po eni strani odvisni od lastništva bencinskih servisov in po drugi strani od tipa trgovinskega odnosa med firmo Repsol CPP in upravljavcem bencinskega servisa.

(a)

Pogodba, imenovana „CODO-zastopnik“. Pogodba za distribucijo goriv na bencinskih črpalkah v lasti Repsol CPP, katerih upravljavec je najemnik. Upravljavec ima status zastopnika.

| (b) | Pogodba, imenovana „CODO-trgovec na drobno“. Pogodba za distribucijo goriv na bencinskih servisih v lasti firme Repsol CPP, katerih upravljavec je najemnik. Upravljavec ima status trgovca na drobno. |
| --- | --- |

(b)

Pogodba, imenovana „CODO-trgovec na drobno“. Pogodba za distribucijo goriv na bencinskih servisih v lasti firme Repsol CPP, katerih upravljavec je najemnik. Upravljavec ima status trgovca na drobno.

| (c) | Pogodba, imenovana „DODO-zastopnik“. Pogodba za distribucijo goriv na bencinskih servisih v lasti upravljavcev. Upravljavec ima status zastopnika. |
| --- | --- |

(c)

Pogodba, imenovana „DODO-zastopnik“. Pogodba za distribucijo goriv na bencinskih servisih v lasti upravljavcev. Upravljavec ima status zastopnika.

| (d) | Pogodba, imenovana „DODO-trgovec na drobno“. Pogodba za distribucijo goriv na bencinskih servisih v lasti upravljavcev. Upravljavec ima status trgovca na drobno. |
| --- | --- |

(d)

Pogodba, imenovana „DODO-trgovec na drobno“. Pogodba za distribucijo goriv na bencinskih servisih v lasti upravljavcev. Upravljavec ima status trgovca na drobno.

| (e) | Pogodba, imenovana „Užitkar-zastopnik“. Pogodba med firmo Repsol CPP in lastnikom bencinskega servisa, s katero lastnik postavlja stvarno pravico uživanja v korist firme Repsol CPP. Kot užitkar Repsol CPP istočasno daje bencinski servis v najem za upravljanje golemu lastniku ali tretji osebi, povezani z golim lastnikom. Ob izteku pogodbe goli lastnik avtomatično pridobi polno lastništvo bencinskega servisa. Prenos je dopolnjen s sporazumom o distribuciji goriv. Upravljavec ima status zastopnika. |
| --- | --- |

(e)

Pogodba, imenovana „Užitkar-zastopnik“. Pogodba med firmo Repsol CPP in lastnikom bencinskega servisa, s katero lastnik postavlja stvarno pravico uživanja v korist firme Repsol CPP. Kot užitkar Repsol CPP istočasno daje bencinski servis v najem za upravljanje golemu lastniku ali tretji osebi, povezani z golim lastnikom. Ob izteku pogodbe goli lastnik avtomatično pridobi polno lastništvo bencinskega servisa. Prenos je dopolnjen s sporazumom o distribuciji goriv. Upravljavec ima status zastopnika.

| (f) | Pogodba, imenovana „Užitkar-trgovec na drobno“. Pogodba med firmo Repsol CPP in lastnikom bencinskega servisa, s katero lastnik postavlja stvarno pravico uživanja v korist firme Repsol CPP. Kot uživalec Repsol CPP istočasno daje bencinski servis v najem za upravljanje golemu lastniku ali tretji osebi, povezani z golim lastnikom. Ob izteku pogodbe goli lastnik avtomatično pridobi polno lastništvo bencinskega servisa. Prenos je dopolnjen s sporazumom o distribuciji goriv. Upravljavec ima status trgovca na drobno. |
| --- | --- |

(f)

Pogodba, imenovana „Užitkar-trgovec na drobno“. Pogodba med firmo Repsol CPP in lastnikom bencinskega servisa, s katero lastnik postavlja stvarno pravico uživanja v korist firme Repsol CPP. Kot uživalec Repsol CPP istočasno daje bencinski servis v najem za upravljanje golemu lastniku ali tretji osebi, povezani z golim lastnikom. Ob izteku pogodbe goli lastnik avtomatično pridobi polno lastništvo bencinskega servisa. Prenos je dopolnjen s sporazumom o distribuciji goriv. Upravljavec ima status trgovca na drobno.

| (g) | Pogodba, imenovana „Zakup-zastopnik“. Pogodba med firmo Repsol CPP in lastnikom zemljišča, s katero lastnik postavlja stvarno pravico do zakupa v korist firme Repsol CPP, ki postane lastnik obstoječih ali še zgrajenih stavb, medtem ko njegov sopogodbenik ostane lastnik zemljišča. Kot lastnik zgradbe Repsol CPP istočasno daje bencinski servis v najem za upravljanje lastniku zemljišča ali tretji osebi, povezani z lastnikom zemljišča. Ob izteku pogodbe lastnik zemljišča avtomatično pridobi lastništvo nad zgradbami. Prenos je dopolnjen s sporazumom o distribuciji goriv. Upravljavec ima status zastopnika. |
| --- | --- |

(g)

Pogodba, imenovana „Zakup-zastopnik“. Pogodba med firmo Repsol CPP in lastnikom zemljišča, s katero lastnik postavlja stvarno pravico do zakupa v korist firme Repsol CPP, ki postane lastnik obstoječih ali še zgrajenih stavb, medtem ko njegov sopogodbenik ostane lastnik zemljišča. Kot lastnik zgradbe Repsol CPP istočasno daje bencinski servis v najem za upravljanje lastniku zemljišča ali tretji osebi, povezani z lastnikom zemljišča. Ob izteku pogodbe lastnik zemljišča avtomatično pridobi lastništvo nad zgradbami. Prenos je dopolnjen s sporazumom o distribuciji goriv. Upravljavec ima status zastopnika.

| (h) | Pogodba, imenovana „Zakup-trgovec na drobno“. Pogodba med firmo Repsol CPP in lastnikom zemljišča, s katero lastnik postavlja stvarno pravico do zakupa v korist Repsol CPP, ki postane lastnik obstoječih ali še zgrajenih stavb, medtem ko njegov sopogodbenik ostaja lastnik zemljišča. Kot lastnik zgradbe Repsol CPP istočasno daje bencinski servis v najem za upravljanje lastniku zemljišča ali tretji osebi, povezani z lastnikom zemljišča. Ob izteku pogodbe lastnik zemljišča avtomatično pridobi lastništvo nad zgradbami. Prenos je dopolnjen s sporazumom o distribuciji goriv. Upravljavec ima status trgovca na drobno. |
| --- | --- |

(h)

Pogodba, imenovana „Zakup-trgovec na drobno“. Pogodba med firmo Repsol CPP in lastnikom zemljišča, s katero lastnik postavlja stvarno pravico do zakupa v korist Repsol CPP, ki postane lastnik obstoječih ali še zgrajenih stavb, medtem ko njegov sopogodbenik ostaja lastnik zemljišča. Kot lastnik zgradbe Repsol CPP istočasno daje bencinski servis v najem za upravljanje lastniku zemljišča ali tretji osebi, povezani z lastnikom zemljišča. Ob izteku pogodbe lastnik zemljišča avtomatično pridobi lastništvo nad zgradbami. Prenos je dopolnjen s sporazumom o distribuciji goriv. Upravljavec ima status trgovca na drobno.

| 14. | V številnih primerih, zlasti v primerih pogodb tipa e), f), g) in h), Repsol CPP prevzame v breme celotno financiranje ali del financiranja izgradnje ali prenove bencinskih servisov. |
| --- | --- |

14.

V številnih primerih, zlasti v primerih pogodb tipa e), f), g) in h), Repsol CPP prevzame v breme celotno financiranje ali del financiranja izgradnje ali prenove bencinskih servisov.

6.   Predhodna ocena

| 15. | 18. junija 2004 je Komisija obvestila Repsol CPP o svoji predhodni oceni tega primera, kar zadeva: (1) razlikovanje med zastopnikom in trgovcem na drobno v smislu zakonodaje Skupnosti o konkurenci; (2) določil, ki se nanašajo na določanje najvišje cene preprodaje goriv in (3) konkurenčnih klavzul za goriva, ki bi lahko povzročila učinek zapore trga. |
| --- | --- |

15.

18. junija 2004 je Komisija obvestila Repsol CPP o svoji predhodni oceni tega primera, kar zadeva: (1) razlikovanje med zastopnikom in trgovcem na drobno v smislu zakonodaje Skupnosti o konkurenci; (2) določil, ki se nanašajo na določanje najvišje cene preprodaje goriv in (3) konkurenčnih klavzul za goriva, ki bi lahko povzročila učinek zapore trga.

6.1   Vprašanje zastopstva

| 16. | Komisija ocenjuje, da v primeru resničnih pogodb o zastopstvu, obveznosti, ki so obvezujoče za zastopnika v pogledu pogodb, o katerih se pogaja in/ali jih sklepa za račun naročnika, normalno ne sprožijo problema konkurence. Vendar pa pogodba, ki jo stranki okvalificirata za pogodbo o zastopstvu, lahko prevzame značilnosti, ki opravičujejo različno vrednotenje.
  Faktor, ki je odločujoč v tem pogledu, je komercialno in finančno tveganje, ki ga nosi zastopnik pri dejavnostih, za katere ga je naročnik določil. |
| --- | --- |

16.

Komisija ocenjuje, da v primeru resničnih pogodb o zastopstvu, obveznosti, ki so obvezujoče za zastopnika v pogledu pogodb, o katerih se pogaja in/ali jih sklepa za račun naročnika, normalno ne sprožijo problema konkurence. Vendar pa pogodba, ki jo stranki okvalificirata za pogodbo o zastopstvu, lahko prevzame značilnosti, ki opravičujejo različno vrednotenje.

Faktor, ki je odločujoč v tem pogledu, je komercialno in finančno tveganje, ki ga nosi zastopnik pri dejavnostih, za katere ga je naročnik določil.

| 17. | Vendar pa, kakršna koli je situacija zastopnika v pogledu teh kriterijev, so dogovorjene konkurenčne klavzule (glej odstavek 22 v nadaljevanju) lahko problematične zaradi njihovega učinka na konkurenco med blagovnimi znamkami. To je zato, ker taka določila povzročijo zaporo zadevnega trga, na katerem se prodajajo ali kupujejo pogodbeno blago ali storitve.
  Zaradi tega Komisija ocenjuje, da vprašanje o tem, ali so upravljavci bencinskih servisov Repsol CPP resnični zastopniki, ni umestno kar zadeva konkurenčne klavzule. Ko gre za najvišje cene, se v vsakem primeru na tej stopnji zdi, da so zadevna določila sprejemljiva, četudi bi vse z Repsolom povezane distributerje lahko smatrali, po pravici, kot trgovce na drobno (glej spodaj). |
| --- | --- |

17.

Vendar pa, kakršna koli je situacija zastopnika v pogledu teh kriterijev, so dogovorjene konkurenčne klavzule (glej odstavek 22 v nadaljevanju) lahko problematične zaradi njihovega učinka na konkurenco med blagovnimi znamkami. To je zato, ker taka določila povzročijo zaporo zadevnega trga, na katerem se prodajajo ali kupujejo pogodbeno blago ali storitve.

Zaradi tega Komisija ocenjuje, da vprašanje o tem, ali so upravljavci bencinskih servisov Repsol CPP resnični zastopniki, ni umestno kar zadeva konkurenčne klavzule. Ko gre za najvišje cene, se v vsakem primeru na tej stopnji zdi, da so zadevna določila sprejemljiva, četudi bi vse z Repsolom povezane distributerje lahko smatrali, po pravici, kot trgovce na drobno (glej spodaj).

6.2   Klavzule o najvišji ceni

| 18. | Večina prijavljenih pogodb prepoveduje upravljavcem bencinskih servisov prodajo goriv po prodajni ceni, višji od najvišje cene, ki jo je določil CPP, toda upravljavci, vključno s tistimi, ki so pogodbeno okvalificirani kot zastopniki, lahko svobodno dajejo popust. V manjšem deležu prijavljenih pogodb se Repsol CPP omejuje na to, da priporoča državno določeno prodajno ceno, ter pušča upravljavcem proste roke pri določanju efektivne prodajne cene nad in pod priporočeno ceno. |
| --- | --- |

18.

Večina prijavljenih pogodb prepoveduje upravljavcem bencinskih servisov prodajo goriv po prodajni ceni, višji od najvišje cene, ki jo je določil CPP, toda upravljavci, vključno s tistimi, ki so pogodbeno okvalificirani kot zastopniki, lahko svobodno dajejo popust. V manjšem deležu prijavljenih pogodb se Repsol CPP omejuje na to, da priporoča državno določeno prodajno ceno, ter pušča upravljavcem proste roke pri določanju efektivne prodajne cene nad in pod priporočeno ceno.

| 19. | Na tej stopnji Komisija ocenjuje, da ta režim nima občutnega učinka na konkurenco v smislu člena 81(1) Pogodbe. Na eni strani v celoti ohranja svobodo distributerjev pri nižanju cene pod maksimum, ki ga je določil Repsol CPP. V primeru, ko so upravljavci v pogodbah okvalificirani kot zastopniki, imajo le-ti pravico znižati ceno, kot jo resnično plača kupec, s pomočjo svoje provizije, ne da bi zmanjšali prihodek firme Repsol CPP. |
| --- | --- |

19.

Na tej stopnji Komisija ocenjuje, da ta režim nima občutnega učinka na konkurenco v smislu člena 81(1) Pogodbe. Na eni strani v celoti ohranja svobodo distributerjev pri nižanju cene pod maksimum, ki ga je določil Repsol CPP. V primeru, ko so upravljavci v pogodbah okvalificirani kot zastopniki, imajo le-ti pravico znižati ceno, kot jo resnično plača kupec, s pomočjo svoje provizije, ne da bi zmanjšali prihodek firme Repsol CPP.

| 20. | Na drugi strani preiskava Komisije ni odkrila, da bi obstajali elementi, ki bi dovoljevali bojazen, da bi praksa najvišjih cen lahko ustvarjala učinke pomembnega uravnavanja. Še zlasti na tej stopnji nič ne kaže na to, da bi bila prizadeta konkurenca med blagovnimi znamkami. |
| --- | --- |

20.

Na drugi strani preiskava Komisije ni odkrila, da bi obstajali elementi, ki bi dovoljevali bojazen, da bi praksa najvišjih cen lahko ustvarjala učinke pomembnega uravnavanja. Še zlasti na tej stopnji nič ne kaže na to, da bi bila prizadeta konkurenca med blagovnimi znamkami.

6.3   Konkurenčne klavzule

| 21. | Sporazumi o distribuciji med firmo Repsol CPP in upravljavci bencinskih servisov vsebujejo konkurenčne klavzule, ki pokrivajo goriva v prodaji na bencinskih servisih. Ta določila ne pokrivajo ostalih proizvodov, ki se prodajajo na bencinskih servisih. Ta določila se uporabljajo v okoli 1 430 pogodbah tipa CODO, 770 tipa DODO in 460 tipa uživanje ali zakup. Trajanje teh določil je različno. V pogodbah tipa CODO in tipa DODO je določilo trenutno na splošno velja 5 let. V pogodbah tipa uživanje ali zakup se trajanje določila spreminja od 25 let do 40 let, glede na tip pogodbe. |
| --- | --- |

21.

Sporazumi o distribuciji med firmo Repsol CPP in upravljavci bencinskih servisov vsebujejo konkurenčne klavzule, ki pokrivajo goriva v prodaji na bencinskih servisih. Ta določila ne pokrivajo ostalih proizvodov, ki se prodajajo na bencinskih servisih. Ta določila se uporabljajo v okoli 1 430 pogodbah tipa CODO, 770 tipa DODO in 460 tipa uživanje ali zakup. Trajanje teh določil je različno. V pogodbah tipa CODO in tipa DODO je določilo trenutno na splošno velja 5 let. V pogodbah tipa uživanje ali zakup se trajanje določila spreminja od 25 let do 40 let, glede na tip pogodbe.

| 22. | Te vrste sporazumi lahko, ustrezno primeru, sprožijo problem konkurenčnosti, zlasti zato, ker na temelju teh določil ostali dobavitelji na trgu ne morejo prodajati zadevnim kupcem, kar lahko zapre trg (izključitev ostalih dobaviteljev s postavitvijo zapor na vhodu) in oslabi konkurenčnost med blagovnimi znamkami. Kot je zgoraj navedeno (glej odstavek 17), je pogodbena kvalifikacija upravljavcev bencinskih servisov za zastopnike ali preprodajalce v tem pogledu brez pomena. |
| --- | --- |

22.

Te vrste sporazumi lahko, ustrezno primeru, sprožijo problem konkurenčnosti, zlasti zato, ker na temelju teh določil ostali dobavitelji na trgu ne morejo prodajati zadevnim kupcem, kar lahko zapre trg (izključitev ostalih dobaviteljev s postavitvijo zapor na vhodu) in oslabi konkurenčnost med blagovnimi znamkami. Kot je zgoraj navedeno (glej odstavek 17), je pogodbena kvalifikacija upravljavcev bencinskih servisov za zastopnike ali preprodajalce v tem pogledu brez pomena.

| 23. | V svoji predhodni oceni je Komisija ocenila, da bi konkurenčne klavzule v pogodbah, ki jih je prijavil Repsol CPP, zlasti v pogodbah tipa DODO, zakup in uživanje, lahko na pomemben način prispevala k ustvarjanju učinka zapore španskega trga pri prodaji goriv na drobno. Na eni strani je trg težko dostopen konkurentom, ki bi se lahko namestili na ta trg ali bi lahko tam razširili svoj delež trga z upoštevanjem gospodarskega in pravnega konteksta prijavljenih pogodb. To dostopnost je težko doseči zlasti zaradi pomembne teže vertikalne integracije operaterjev, kumulativnega učinka paralelnih omrežij vertikalnih omejitev, težav pri postavljanju alternativnega omrežja in ostalih konkurenčnih pogojev (v glavnem zasičenost trga in vrsta proizvoda). |
| --- | --- |

23.

V svoji predhodni oceni je Komisija ocenila, da bi konkurenčne klavzule v pogodbah, ki jih je prijavil Repsol CPP, zlasti v pogodbah tipa DODO, zakup in uživanje, lahko na pomemben način prispevala k ustvarjanju učinka zapore španskega trga pri prodaji goriv na drobno. Na eni strani je trg težko dostopen konkurentom, ki bi se lahko namestili na ta trg ali bi lahko tam razširili svoj delež trga z upoštevanjem gospodarskega in pravnega konteksta prijavljenih pogodb. To dostopnost je težko doseči zlasti zaradi pomembne teže vertikalne integracije operaterjev, kumulativnega učinka paralelnih omrežij vertikalnih omejitev, težav pri postavljanju alternativnega omrežja in ostalih konkurenčnih pogojev (v glavnem zasičenost trga in vrsta proizvoda).

| 24. | Na drugi strani prijavljene pogodbe lahko na pomemben način prispevajo k učinku blokade proizvoda z vsemi temi pogodbami v njihovem gospodarskem in pravnem kontekstu. Le-ta izhaja iz naslednjih elementov: obseg obveznosti nekonkurence, ki ga je prispeval Repsol CPP (tržni delež, vezan na prodaje firme Repsol CPP je precejšen, okoli ... [25–35 %]); podpisane obveznosti nekonkurence imajo pomembno dobo trajanja, zlasti v primeru pogodb tipa uživanje in zakup, ki so dolgoročne pogodbe (med 25 do 40 let); upravljavci bencinskih servisov in končni kupci imajo šibko in razpršeno pozicijo glede na pozicijo dobaviteljev, zlasti v primeru firme Repsol CPP, ki ima pomemben delež trga. |
| --- | --- |

24.

Na drugi strani prijavljene pogodbe lahko na pomemben način prispevajo k učinku blokade proizvoda z vsemi temi pogodbami v njihovem gospodarskem in pravnem kontekstu. Le-ta izhaja iz naslednjih elementov: obseg obveznosti nekonkurence, ki ga je prispeval Repsol CPP (tržni delež, vezan na prodaje firme Repsol CPP je precejšen, okoli ... [25–35 %]); podpisane obveznosti nekonkurence imajo pomembno dobo trajanja, zlasti v primeru pogodb tipa uživanje in zakup, ki so dolgoročne pogodbe (med 25 do 40 let); upravljavci bencinskih servisov in končni kupci imajo šibko in razpršeno pozicijo glede na pozicijo dobaviteljev, zlasti v primeru firme Repsol CPP, ki ima pomemben delež trga.

| 25. | Končno, kar zadeva konkurenčne klavzule v pogodbah tipa CODO, Komisija na tej stopnji ocenjuje, da trajanje teh določil kot takih ne prispeva k učinku zapore. Na koncu pogodbenega razmerja je dejansko vedno dobavitelj v vlogi lastnika bencinskega servisa tisti, in ne upravljavec najemnik, ki lahko odloči, kateri proizvodi se bodo prodajali na določeni prodajni točki. |
| --- | --- |

25.

Končno, kar zadeva konkurenčne klavzule v pogodbah tipa CODO, Komisija na tej stopnji ocenjuje, da trajanje teh določil kot takih ne prispeva k učinku zapore. Na koncu pogodbenega razmerja je dejansko vedno dobavitelj v vlogi lastnika bencinskega servisa tisti, in ne upravljavec najemnik, ki lahko odloči, kateri proizvodi se bodo prodajali na določeni prodajni točki.

7.   Obveznosti

7.1   Ponujene obveznosti

| 26. | Kot odgovor na predhodno oceno je Repsol CPP Komisiji predlagal naslednje obveznosti kot odgovor na pomisleke Komisije:






  — | Repsol CPP se obvezuje, da bo upravljavcem bencinskih servisov, ki so mu odstopili začasno stvarno pravico (uživanja ali zakupa) na bencinskem servisu in so istočasno postali začasni najemniki (preko „križanja pogodb“), ponudil možnost „ponovnega odkupa“ stvarne pravice pred datumom zaključka, ki ga predvideva pogodba. Ta možnost bi lahko bila izvršena v katerem koli trenutku od 1. januarja 2005 dalje, pod pogojem, da je časovno 12 let pred datumom pogodbene zapadlosti (izjemoma, v 2004, bi bila ta možnost ponujena samo za pogodbe, ki so časovno 10 let pred datumom pogodbene zapadlosti). Izvedba opcije bi vsebovala plačilo nadomestila firmi Repsol CPP za tržno vrednost zadevne stvarne pravice. Tržna vrednost se bi izračunala v odvisnosti letnega denarnega toka firme Repsol CPP in še preostalega trajanja pogodbe. Tržna vrednost ne odgovarja preostali vrednosti investicije. V primeru nesoglasja glede tržne vrednosti se uporabijo ocenjevalni kriteriji, določeni v španskem zakonu o razlastitvi. |
| --- | --- | --- |

26.

Kot odgovor na predhodno oceno je Repsol CPP Komisiji predlagal naslednje obveznosti kot odgovor na pomisleke Komisije:

—

Repsol CPP se obvezuje, da bo upravljavcem bencinskih servisov, ki so mu odstopili začasno stvarno pravico (uživanja ali zakupa) na bencinskem servisu in so istočasno postali začasni najemniki (preko „križanja pogodb“), ponudil možnost „ponovnega odkupa“ stvarne pravice pred datumom zaključka, ki ga predvideva pogodba. Ta možnost bi lahko bila izvršena v katerem koli trenutku od 1. januarja 2005 dalje, pod pogojem, da je časovno 12 let pred datumom pogodbene zapadlosti (izjemoma, v 2004, bi bila ta možnost ponujena samo za pogodbe, ki so časovno 10 let pred datumom pogodbene zapadlosti). Izvedba opcije bi vsebovala plačilo nadomestila firmi Repsol CPP za tržno vrednost zadevne stvarne pravice. Tržna vrednost se bi izračunala v odvisnosti letnega denarnega toka firme Repsol CPP in še preostalega trajanja pogodbe. Tržna vrednost ne odgovarja preostali vrednosti investicije. V primeru nesoglasja glede tržne vrednosti se uporabijo ocenjevalni kriteriji, določeni v španskem zakonu o razlastitvi.

| — | Repsol CPP se obvezuje, da bo spoštoval maksimalno dobo 5 let za nove pogodbe o distribuciji goriv z upravljavci bencinskih servisov, ki niso v lasti firme Repsol CPP. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP se obvezuje, da bo spoštoval maksimalno dobo 5 let za nove pogodbe o distribuciji goriv z upravljavci bencinskih servisov, ki niso v lasti firme Repsol CPP.

| — | V obdobju, ki se konča 31. decembra 2006, se Repsol CPP obvezuje, da ne bo kupoval obstoječih bencinskih servisov v polni lasti njihovih upravljavcev (servisi tipa DODO), ki jih Repsol C.P.P ne oskrbuje na ekskluziven način, drugače rečeno, ki niso vezani na njegovo omrežje. |
| --- | --- |

—

V obdobju, ki se konča 31. decembra 2006, se Repsol CPP obvezuje, da ne bo kupoval obstoječih bencinskih servisov v polni lasti njihovih upravljavcev (servisi tipa DODO), ki jih Repsol C.P.P ne oskrbuje na ekskluziven način, drugače rečeno, ki niso vezani na njegovo omrežje.

| — | Repsol CPP se obvezuje, da bo vnaprej objavil zapadlost pogodb o distribuciji goriv na bencinskih servisih, kot tudi možnost predhodnega zaključka pogodb s stvarnimi pravicami. Ta objava bo v obliki sporočila Ministrstvu za gospodarstvo, ki bo objavljeno na internetni strani ministrstva. Objava se bo prenašala v teku prvega meseca vsakega trimesečja za naslednje trimesečje. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP se obvezuje, da bo vnaprej objavil zapadlost pogodb o distribuciji goriv na bencinskih servisih, kot tudi možnost predhodnega zaključka pogodb s stvarnimi pravicami. Ta objava bo v obliki sporočila Ministrstvu za gospodarstvo, ki bo objavljeno na internetni strani ministrstva. Objava se bo prenašala v teku prvega meseca vsakega trimesečja za naslednje trimesečje.

| — | Tretja stran (neodvisni revizor) bo preverila spoštovanje podpisanih obveznosti pri firmi Repsol CPP. Tretji presojevalec bo sestavil letna poročila za Komisijo. |
| --- | --- |

—

Tretja stran (neodvisni revizor) bo preverila spoštovanje podpisanih obveznosti pri firmi Repsol CPP. Tretji presojevalec bo sestavil letna poročila za Komisijo.

| 27. | Podpisane obveznosti so v veljavi do 31. maja 2010. |
| --- | --- |

27.

Podpisane obveznosti so v veljavi do 31. maja 2010.

7.2   Ocena obveznosti

| 28. | Predlog obveznosti firme Repsol CPP predstavlja praktični odgovor na pomisleke Komisije, ki se nanaša na učinek zapore španskega trga. |
| --- | --- |

28.

Predlog obveznosti firme Repsol CPP predstavlja praktični odgovor na pomisleke Komisije, ki se nanaša na učinek zapore španskega trga.

| 29. | Na prvem mestu ponudba omogoča občutno povišanje števila bencinskih servisov, ki jih trenutno oskrbuje Repsol CPP, ki bodo lahko menjali dobavitelje. V bistvu bo povprečno število bencinskih servisov, ki jih oskrbuje Repsol CPP ter bodo lahko v prihodnjih letih menjali dobavitelje, več kot 400 na leto. Trenutno lahko na leto menja dobavitelje le med 140 in 160 bencinskih servisov, ki jih oskrbuje Repsol CPP. Končno ponudba obveznosti omogoča občutno skrajšanje trajanja pogodb, ki so v prvih letih liberalizacije naftnega trga v Španiji konkurenci dolgoročno odtegnile večje število prodajnih točk. |
| --- | --- |

29.

Na prvem mestu ponudba omogoča občutno povišanje števila bencinskih servisov, ki jih trenutno oskrbuje Repsol CPP, ki bodo lahko menjali dobavitelje. V bistvu bo povprečno število bencinskih servisov, ki jih oskrbuje Repsol CPP ter bodo lahko v prihodnjih letih menjali dobavitelje, več kot 400 na leto. Trenutno lahko na leto menja dobavitelje le med 140 in 160 bencinskih servisov, ki jih oskrbuje Repsol CPP. Končno ponudba obveznosti omogoča občutno skrajšanje trajanja pogodb, ki so v prvih letih liberalizacije naftnega trga v Španiji konkurenci dolgoročno odtegnile večje število prodajnih točk.

| 30. | Na drugem mestu obveznosti vsebujejo začasne omejitve za vertikalno integracijo firme Repsol CPP tako, da na neki način ohranjajo število prodajnih točk, ki bi jih že danes lahko oskrbovali drugi operaterji. |
| --- | --- |

30.

Na drugem mestu obveznosti vsebujejo začasne omejitve za vertikalno integracijo firme Repsol CPP tako, da na neki način ohranjajo število prodajnih točk, ki bi jih že danes lahko oskrbovali drugi operaterji.

| 31. | Na tretjem mestu bi morale obveznosti glede objave olajšati začetek pogajanj o upravljanju bencinskih servisov z alternativnimi dobavitelji pred zaključkom njihovih pogodb s firmo Repsol CPP. |
| --- | --- |

31.

Na tretjem mestu bi morale obveznosti glede objave olajšati začetek pogajanj o upravljanju bencinskih servisov z alternativnimi dobavitelji pred zaključkom njihovih pogodb s firmo Repsol CPP.

| 32. | Te obveznosti imajo za rezultat povečanje možnosti za morebitne konkurente firme Repsol CPP za zasidranje na trgu prodaje goriv na drobno, ali za obstoječe konkurente, da tam povečajo svoj tržni delež. Poleg tega je potrebno poudariti, da so alternativna sredstva vstopa in širitve na trg konkurentom še na voljo, kot so nakup obstoječih distribucijskih mrež, ki pripadajo drugim dobaviteljem, ali pa odpiranje novih prodajnih točk. Vse te možnosti bi morale novemu konkurentu omogočiti, da bi v razumnem roku dosegel minimalno število prodajnih točk za rentabilno upravljanje distribucijskega sistema v tem sektorju, drugače rečeno, učinkovit vstop na zadevni trg. |
| --- | --- |

32.

Te obveznosti imajo za rezultat povečanje možnosti za morebitne konkurente firme Repsol CPP za zasidranje na trgu prodaje goriv na drobno, ali za obstoječe konkurente, da tam povečajo svoj tržni delež. Poleg tega je potrebno poudariti, da so alternativna sredstva vstopa in širitve na trg konkurentom še na voljo, kot so nakup obstoječih distribucijskih mrež, ki pripadajo drugim dobaviteljem, ali pa odpiranje novih prodajnih točk. Vse te možnosti bi morale novemu konkurentu omogočiti, da bi v razumnem roku dosegel minimalno število prodajnih točk za rentabilno upravljanje distribucijskega sistema v tem sektorju, drugače rečeno, učinkovit vstop na zadevni trg.

8.   Predlog Komisije na tej stopnji

| 33. | Na osnovi predhodnega namerava Evropska komisija sprejeti podobno odločitev v skladu s členom 9 Uredbe št. 1/2003. Preden pa bo izrazila svoje stališče, poziva zainteresirane tretje strani, da predstavijo svoje morebitne opombe v roku enega meseca od objave tega sporočila. |
| --- | --- |

33.

Na osnovi predhodnega namerava Evropska komisija sprejeti podobno odločitev v skladu s členom 9 Uredbe št. 1/2003. Preden pa bo izrazila svoje stališče, poziva zainteresirane tretje strani, da predstavijo svoje morebitne opombe v roku enega meseca od objave tega sporočila.

| 34. | Zainteresirane tretje strani so tudi pozvane, da s predložitvijo opomb Komisiji dostavijo verzijo svojega odgovora, ki ni zaupne narave, v kateri bodo tajnosti primera in zaupne odstavke črtali in zamenjali, če je možno, s povzetkom, ki ne bo zaupne narave, ali z oznako „poslovne skrivnosti“ ali „zaupno“, odvisno od primera. Tretje strani morajo utemeljiti svoje zahteve po zaupnosti. |
| --- | --- |

34.

Zainteresirane tretje strani so tudi pozvane, da s predložitvijo opomb Komisiji dostavijo verzijo svojega odgovora, ki ni zaupne narave, v kateri bodo tajnosti primera in zaupne odstavke črtali in zamenjali, če je možno, s povzetkom, ki ne bo zaupne narave, ali z oznako „poslovne skrivnosti“ ali „zaupno“, odvisno od primera. Tretje strani morajo utemeljiti svoje zahteve po zaupnosti.

| 35. | V tem istem roku lahko zainteresirane tretje strani Komisijo na naslovu, navedenem v naslednjem odstavku, zaprosijo za besedilo, brez zaupnih elementov, predlaganih obveznosti firme Repsol CPP. |
| --- | --- |

35.

V tem istem roku lahko zainteresirane tretje strani Komisijo na naslovu, navedenem v naslednjem odstavku, zaprosijo za besedilo, brez zaupnih elementov, predlaganih obveznosti firme Repsol CPP.

| 36. | Opombe s sklicem „COMP/B-1/38348 – Repsol CPP“ morajo biti poslane na naslednji naslov:





  Komisija Evropskih skupnosti |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 295 01 28 |

36.

Opombe s sklicem „COMP/B-1/38348 – Repsol CPP“ morajo biti poslane na naslednji naslov:

Komisija Evropskih skupnosti

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 295 01 28

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  UL C 70, 19.3.2002, str. 29.

(3)  V večini primerov glej poročila Comisión Nacional de la Energía: „Información básica de los sectores de la energía“. Na voljo na www.cne.es

(4)  Odločba Komisije z dne 29. septembra 1999 o priglasitvi koncentracije, skladne s skupnim trgom (primer COMP/M.1383 – Exxon/Mobil), odstavki 428 do 439; in Odločba Komisije z dne 9. februarja 2000 o priglasitvi koncentracije, skladne s skupnim trgom (primer COMP/M.1628 – TotalFina/Elf), odstavki 22 do 29.

---

| 20.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 258/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 258/12

---

DRŽAVNA POMOČ – NEMČIJA

Pomoč C 5/04 (ex N 609/03) – Pomoč v korist Kronoply GmbH (Večsektorsko ogrodje)

Razpis za oddajanje pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES

(2004/C 258/04)

(Besedilo velja za EGP)

Komisija je z uradnim pismom z dne 18. februarja 2004, ponatisnjenim v izvornem jeziku na straneh, ki sledijo temu povzetku, Nemčijo obvestila o svoji odločitvi, da uvede postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe ES, v zvezi z zgoraj omenjenim ukrepom.

Zainteresirane stranke lahko svoje pripombe glede ukrepov, v zvezi s katerimi Komisija začenja postopek, v roku enega meseca od datuma objave tega povzetka in sledečega uradnega pisma oddajo na:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate State Aid I |
| B-1049 Brussel |
| Faks: (32-2) 296 12 42. |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate State Aid I

B-1049 Brussel

Faks: (32-2) 296 12 42.

Pripombe bodo sporočene Nemčiji. Zainteresirana stranka lahko pisno zahteva zaupno obravnavo svoje identitete, pri tem pa mora navesti razloge za svojo zahtevo.

POVZETEK

POSTOPEK

Nemčija je v uradnem pismu z dne 22. decembra 2003, registriranem 23. decembra 2003, prijavila svojo namero za dodelitev sredstev pomoči za investicije v okviru Večsektorskega ogrodja za regionalno pomoč za velike investicijske projekte (1) (odslej „Večsektorsko ogrodje“) v korist Kronoply GmbH. Načrtovana pomoč je bila registrirana s številko N 609/03.

OPIS UKREPA

Upravičenec do te pomoči je Kronoply GmbH, ki se nahaja v Heiligengrabe (Brandenburg), kar je območje člena 87(3)(a). Ta primer je povezan z državno pomočjo N 813/2000, ki jo je Komisija odobrila 3. julija 2001 (2), s čimer je Nemčija v okviru Večsektorskega ogrodja odobrila pomoč v korist istega upravičenca glede na izgradnjo proizvodne lokacije OSB plošč (OSB) (3). Takratni znesek pomoči je bil 35,4 milijona EUR (4). Izhodiščno je prijavljena intenzivnost pomoči, ki so jo nemške oblasti nameravale dati, ustrezala 35 % upravičenih investicijskih stroškov. Da bi intenzivnost pomoči bila skladna z zahtevami Večsektorskega ogrodja, je bilo treba maksimalno intenzivnost znižati na 31,5 %. Pričujoča prijava želi z odobritvijo dodatnih 3,5 % k že odobrenim 31,5 % doseči predhodno zavrnjeno višjo intenzivnost, ki je znašala 35 %.

V prijavi ni navedeno, kakšne vrste dejavnosti (če sploh kakšne) so predvidene. Nemške oblasti potrjujejo, da je skupni znesek stroškov projekta 112,5 milijona EUR, kot je bilo v prejšnji odločitvi v primeru N 813/2000 (točka 3.2.2 prijave: „Skupne investicije, za katere je mogoče zahtevati subvencije, so omejene na prvotno zahtevane investicije v višini 112 484 214 EUR“) („Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR“)). Znesek vključene pomoči je 3 939 947 EUR in je sestavljen iz pomoči za naložbe v obliki nepovratne subvencije. Predvideni znesek, kot je navedeno zgoraj, ustreza 3,5 % bruto od upravičenih investicijskih stroškov.

Ta projekt je povezan z nastankom 220 neposrednih in 337 posrednih delovnih mest. Nastanek tega števila delovnih mest je bil predviden že v skladu s prej odobreno odločitvijo.

PRESOJA UKREPA

Presoja ukrepa pomoči in združljivosti

Pomanjkanje spodbude

Na podlagi informacij, ki so na voljo, se zdi, da je namen tega prijavljenega ukrepa enak kot v že odobrenem podobnem primeru, povezanem z izgradnjo novega proizvodnega obrata OSB plošč. Te investicije so po poročilih nemških oblasti že zaključene (5).

Komisija ima v luči zgoraj omenjenih pogledov resne pomisleke, ali ima na novo prijavljena pomoč kakršen koli spodbujevalen učinek, saj so se investicije že izvršile in zaključile. Zato se zdi, da niso potrebne za doseganje kakršnih koli ciljev, ki so v skupnem interesu.

Še več, znesek pomoči je izračunan kot preprosto povišanje v intenzivnosti pomoči za izhodiščno investicijo v vrednosti 3,5 %, kar se natančno sklada s prej zavrnjeno intenzivnostjo.

Odstopanja, določena v členu 87(2) in (3), v tem primeru ne veljajo; če naj ukrepi pomoči prispevajo k razvoju določenih dejavnosti ali ekonomskih regij znotraj vsebine člena 87(3)(c) Pogodbe ES, morajo delovati kot spodbude. Če so, kot v tem primeru, investicije že izvršene, pomoč ne pomeni nobene spodbude in ni nič drugega kot pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s skupnim trgom, in je zato po Pogodbi prepovedana (člen 87(1)).

Pomanjkanje potrebe po pomoči

Nadalje ima Komisija resne pomisleke, ali je zgoraj omenjena pomoč združljiva s skupnim trgom, iz naslednjih razlogov:

| | Nemške oblasti so nakazale, da so upravičeni stroški za ukrep v preiskavi enaki kot v prejšnji odločitvi Komisije, to je 112 484 214 EUR6. |
| --- | --- |

Nemške oblasti so nakazale, da so upravičeni stroški za ukrep v preiskavi enaki kot v prejšnji odločitvi Komisije, to je 112 484 214 EUR6.

| | Glede na informacije, ki so na voljo, se zdi, da pomoč predstavlja retroaktivno financiranje za dejavnosti, ki jih je upravičenec že izvedel, zato kot taka ne vsebuje potrebnega spodbujevalnega elementa in jo je treba obravnavati kot pomoč za tekoče poslovanje, saj je njen edini namen zmanjšati finančno obremenitev upravičenca. |
| --- | --- |

Glede na informacije, ki so na voljo, se zdi, da pomoč predstavlja retroaktivno financiranje za dejavnosti, ki jih je upravičenec že izvedel, zato kot taka ne vsebuje potrebnega spodbujevalnega elementa in jo je treba obravnavati kot pomoč za tekoče poslovanje, saj je njen edini namen zmanjšati finančno obremenitev upravičenca.

| | Komisija ima resne pomisleke, ali je mogoče pomoč za investicije, ki so že zaključene, obravnavati kot pomoč za spodbujanje razvoja določenih ekonomskih dejavnosti znotraj vsebine člena 87(3)(c) Pogodbe ES. V skladu s stalno prakso Komisije, ki jo je potrdilo Sodišče Evropskih skupnosti (6), je mogoče pomoč obravnavati kot pomoč za spodbujanje razvoja določenih ekonomskih dejavnosti ali določenih regij samo, če Komisija lahko ugotovi, da bo pomoč pripomogla k doseganju enega od določenih ciljev, ki jih v normalnih tržnih pogojih prevzemna podjetja ne bi mogla doseči sama z lastnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

Komisija ima resne pomisleke, ali je mogoče pomoč za investicije, ki so že zaključene, obravnavati kot pomoč za spodbujanje razvoja določenih ekonomskih dejavnosti znotraj vsebine člena 87(3)(c) Pogodbe ES. V skladu s stalno prakso Komisije, ki jo je potrdilo Sodišče Evropskih skupnosti (6), je mogoče pomoč obravnavati kot pomoč za spodbujanje razvoja določenih ekonomskih dejavnosti ali določenih regij samo, če Komisija lahko ugotovi, da bo pomoč pripomogla k doseganju enega od določenih ciljev, ki jih v normalnih tržnih pogojih prevzemna podjetja ne bi mogla doseči sama z lastnimi dejavnostmi.

| | V zadevnem primeru je jasno, da je v prejšnji odločitvi odobrena 31,5 % intenzivnost zadostna za sprožitev odločitve vlagatelja in da bi vsaka nadaljnja pomoč imela samo učinek nepričakovanega dobička. |
| --- | --- |

V zadevnem primeru je jasno, da je v prejšnji odločitvi odobrena 31,5 % intenzivnost zadostna za sprožitev odločitve vlagatelja in da bi vsaka nadaljnja pomoč imela samo učinek nepričakovanega dobička.

| | Službe Komisije so na tej stopnji postopka zato prišle do zaključka, da lahko nemške oblasti s tem ukrepom odobrijo državno pomoč v okviru pomena člena 87(1) Pogodbe ES. Zdi se, da odstopanja, predvidena v členu 87(2) in (3), ne veljajo. Komisija se je z upoštevanjem pomislekov glede združljivosti pomoči s Pogodbo ES odločila za začetek formalnega preiskovalnega postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

Službe Komisije so na tej stopnji postopka zato prišle do zaključka, da lahko nemške oblasti s tem ukrepom odobrijo državno pomoč v okviru pomena člena 87(1) Pogodbe ES. Zdi se, da odstopanja, predvidena v členu 87(2) in (3), ne veljajo. Komisija se je z upoštevanjem pomislekov glede združljivosti pomoči s Pogodbo ES odločila za začetek formalnega preiskovalnega postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES.

| | V skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 so lahko vse nezakonite pomoči predmet vračila s strani prejemnika. |
| --- | --- |

V skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 so lahko vse nezakonite pomoči predmet vračila s strani prejemnika.

BESEDILO URADNEGA PISMA

„Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der zu den vorerwähnten Maßnahmen übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des ‚multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben’ (7) (nachfolgend ‚multisektoraler Beihilferahmen’) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen. |
| --- | --- |

1.

Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des ‚multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben’ (7) (nachfolgend ‚multisektoraler Beihilferahmen’) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen.

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1.   Frühere Entscheidung

| 2. | Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (8) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (9) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (10). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte’ 0,8 und Faktor ‚Regionale Auswirkungen’ 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde. |
| --- | --- |

2.

Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (8) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (9) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (10). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte’ 0,8 und Faktor ‚Regionale Auswirkungen’ 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde.

| 3. | Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (11) bewertet worden sei. |
| --- | --- |

3.

Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (11) bewertet worden sei.

| 4. | Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (12). |
| --- | --- |

4.

Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (12).

2.2.   Zu untersuchender Fall

| 5. | Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird. |
| --- | --- |

5.

Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird.

| 6. | In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: ‚Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR ’). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten. |
| --- | --- |

6.

In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: ‚Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR ’). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten.

| 7. | Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war. |
| --- | --- |

7.

Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war.

| 8. | Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: ‚Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen’; siehe ebenso Punkt 4.2.1: ‚Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003’). |
| --- | --- |

8.

Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: ‚Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen’; siehe ebenso Punkt 4.2.1: ‚Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003’).

| 9. | Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (13). |
| --- | --- |

9.

Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (13).

3.   BEWERTUNG DER BEIHILFE

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

| 10. | Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. |
| --- | --- |

10.

Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird.

| 11. | Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag. |
| --- | --- |

11.

Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag.

| 12. | Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind. |
| --- | --- |

12.

Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind.

3.2.   Bewertung nach dem multisektoralen Beihilferahmen

3.2.1.   Bewertung des betreffenden Markts

| 13. | Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (14), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden. |
| --- | --- |

13.

Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (14), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden.

| 14. | Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann. |
| --- | --- |

14.

Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann.

| 15. | Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz’ (I) sowie den Faktor ‚regionale Auswirkung’ (M). |
| --- | --- |

15.

Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz’ (I) sowie den Faktor ‚regionale Auswirkung’ (M).

| 16. | Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird. |
| --- | --- |

16.

Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird.

3.3.   Mangelnder Anreiz

| 17. | Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (15) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen. |
| --- | --- |

17.

Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (15) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen.

| 18. | Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen. |
| --- | --- |

18.

Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen.

| 19. | Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (16) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht. |
| --- | --- |

19.

Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (16) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht.

| 20. | Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1). |
| --- | --- |

20.

Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1).

3.4.   Mangelnde Notwendigkeit für die Beihilfe

| 21. | Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:
  Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen
  Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (17). |
| --- | --- |

21.

Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:

Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen

Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (17).

| 22. | Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten. |
| --- | --- |

22.

Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten.

| 23. | Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der ‚Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung’ ( (18)) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist. |
| --- | --- |

23.

Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der ‚Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung’ ( (18)) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist.

| 24. | Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (19), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten. |
| --- | --- |

24.

Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (19), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten.

| 25. | Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem ‚Windfall-Effekt’ führen würde. |
| --- | --- |

25.

Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem ‚Windfall-Effekt’ führen würde.

4.   ENTSCHEIDUNG

| 26. | Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten. |
| --- | --- |

26.

Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten.

| 27. | Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

27.

Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 28. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann. |
| --- | --- |

28.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann.

| 29. | Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.“ |
| --- | --- |

29.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.“

---

(1)  UL C 107, 7.4.1998, str. 7.

1

(2)  Cf. sklep z dne 3. julija 2001, SG (2001) D/289524.

2

(3)  OSB je lesena gradbena plošča, zgrajena iz lesenih kosov, sestavljenih v treh plasteh, narejena iz velikih trsk in večinoma iz ameriškega smolikavega bora. OSB plošče se uporabljajo pri izdelavi lesenih okvirjev, še posebej pa pri saniranju in restavriranju starih zgradb, v montažni gradbeni industriji in industriji za pakiranje.

3

(4)  Sestavlja jo podpora za naložbe v obliki nevračljive subvencije v višini 19,92 milijonov EUR, dodeljene skladno z 29. okvirnim načrtom skupnih interesov in investicijsko premijo na podlagi Zakona o investicijskih premijah 1999, v višini 15,48 milijonov EUR.

4

(5)  V prijavi, ki je v preiskavi, nemške oblasti jasno navajajo, da je projekt v celoti že izveden (točka 3.0 prijave: „Projekt je bil izveden kot načrtovano in 31. januarja 2003 zaključen“, glej tudi točko 4.2.1: „Zaključitev investicijske namere: 31.1.2003“).

5

(6)  Glej del z opisom.

6

(7)  Glej še posebej sodbo z dne 17. septembra 1980 v primeru 730/79 Philip Morris proti Komisiji [1980] PSES 2671.

7

(8)  ABl. C 107 vom 7.4.1998, Seite 7.

8

(9)  Vgl. Entscheidung vom 03.07.2001, SG (2001) D/ 289524.

9

(10)  OSB (Oriented Strand Board) ist ein Plattenwerkstoff, der aus drei Schichten aus sog. Strands, hauptsächlich aus Kiefernholz, besteht. Eingesetzt werden diese Produkte im Holzrahmenbau, vor allem zur Sanierung und Restaurierung alter Gebäude, im Fertighausbau und in der Verpackungsindustrie.

10

(11)  Sie setzte sich aus einer Investitionsbeihilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses in Höhe von 19,92 Millionen EUR zusammen, die nach dem 29. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe gewährt wird, sowie einer Investitionszulage nach dem Investitionszulagengesetz 1999 in Höhe von 15,48 Millionen EUR.

11

(12)  Genauer: Die Kommission konnte zur Änderung ihrer Entscheidung auf der Grundlage folgender Überlegung kein Verfahren einleiten: Die Bewertung des Wettbewerbsfaktors basierte auf einem Vergleich zwischen der Entwicklung des sichtbaren Verbrauchs des fraglichen Produkts und der Wachstumsrate des verarbeitenden Gewerbes insgesamt zwischen 1994 und 1999 sowie auf einer Prognose, die zum Zeitpunkt der Entscheidung korrekt war.

12

(13)  Vgl.: Beschluss des Gerichts erster Instanz (Vierte erweiterte Kammer) vom 5. November 2003. Kronoply GmbH & Co. KG gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften. Staatliche Beihilfen – Nichtigkeitsklage - Unzulässigkeit. Rechtssache T-130/02.

13

(14)  Siehe Fußnote 5.

14

(15)  Siehe Punkt 9 des Abschnitts Beschreibung.

15

(16)  Siehe Punkt 8 des Abschnitts Beschreibung.

16

(17)  Siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung.

17

(18)  Siehe Abschnitt 6 des Abschnitts Beschreibung.

18

(19)  ABl. C 74 vom 10.3.1998, Seite 9.

19

---

III Obvestila

Komisija

| 20.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 258/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 258/17

---

Sprememba obvestila o razpisu javnega natečaja za nadomestilo za izvoz ovsa, iz Finske in Švedske

(
  Uradni list Evropske unije C 222, z dne 4. septembra 2004
  )

(2004/C 258/05)

Na strani 9 poglavja II („Roki“) se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

| „2. | Roki za oddajo ponudb za naslednje tedenske natečaje potečejo vsak četrtek v tednu ob 10.00 uri.
  Kakor koli, na 4.11.2004, 23.12.2004, 30.12.2004, 24.3.2005 in 5.5.2005, so obvestila o razpisu javnega natečaja odložena.“ |
| --- | --- |

„2.

Roki za oddajo ponudb za naslednje tedenske natečaje potečejo vsak četrtek v tednu ob 10.00 uri.

Kakor koli, na 4.11.2004, 23.12.2004, 30.12.2004, 24.3.2005 in 5.5.2005, so obvestila o razpisu javnega natečaja odložena.“

---

| 20.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 258/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 258/18

---

OBVESTILO O TARIC-U

(Integrirana tarifa Evropskih Skupnosti)

(2004/C 258/06)

Integrirana tarifa Evropskih Skupnosti (TARIC) zajema vse tržne ukrepe iz zakonodaje Skupnosti (tarifne, kmetijske in trgovinske). Dostop do TARIC-a je možen prek spletne strani (http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/dds/en/home.htm). Baza podatkov TARIC se dnevno popravlja in dopolnjuje z namenom, da so uporabniki ažurno informirani o tržnih ukrepih in je prevedena v vse jezike Skupnosti, z izjemo malteščine. V bazi podatkov TARIC so na voljo naslednje informacije:

| — | Tarifni ukrepi:






  — | stopnje dajatev za tretje države, kot so navedene v kombinirani nomenklaturi, |
| --- | --- | --- |

—

Tarifni ukrepi:

—

stopnje dajatev za tretje države, kot so navedene v kombinirani nomenklaturi,

| — | tarifne opustitve, |
| --- | --- |

—

tarifne opustitve,

| — | tarifne kvote, |
| --- | --- |

—

tarifne kvote,

| — | tarifne preference. |
| --- | --- |

—

tarifne preference.

| — | Kmetijski ukrepi:






  — | kmetijske komponente, |
| --- | --- | --- |

—

Kmetijski ukrepi:

—

kmetijske komponente,

| — | dodatne dajatve za sladkor in moko, |
| --- | --- |

—

dodatne dajatve za sladkor in moko,

| — | izravnalne dajatve, |
| --- | --- |

—

izravnalne dajatve,

| — | nadomestila za osnovne (nepredelane) kmetijske izdelke. |
| --- | --- |

—

nadomestila za osnovne (nepredelane) kmetijske izdelke.

| — | Trgovinski ukrepi:






  — | protidampinške dajatve, |
| --- | --- | --- |

—

Trgovinski ukrepi:

—

protidampinške dajatve,

| — | izravnalne dajatve. |
| --- | --- |

—

izravnalne dajatve.

| — | Ukrepi za omejitev prometa z blagom:






  — | uvozno/izvozne prepovedi, |
| --- | --- | --- |

—

Ukrepi za omejitev prometa z blagom:

—

uvozno/izvozne prepovedi,

| — | uvozno/izvozne omejitve, |
| --- | --- |

—

uvozno/izvozne omejitve,

| — | količinske omejitve. |
| --- | --- |

—

količinske omejitve.

| — | Ukrepi za zbiranje statističnih podatkov:






  — | nadzor uvoza, |
| --- | --- | --- |

—

Ukrepi za zbiranje statističnih podatkov:

—

nadzor uvoza,

| — | nadzor izvoza. |
| --- | --- |

—

nadzor izvoza.

Glede na to, da se podatki o tržnih ukrepih dnevno spreminjajo in z ozirom na uvajanje e-carine, je Komisija sprejela odločitev, da se TARIC preneha objavljati v tiskani obliki v Uradnem listu Evropske unije, seriji C.

TARIC je bil v tiskani obliki nazadnje objavljen v Uradnem listu z dne 30. aprila 2003 (UL C 103, 30.4.2003, str. 1).

---