----

----

I Tájékoztatások

Számvevőszék

----

2004/2. sz. SPECIÁLIS JELENTÉS

az előcsatlakozási támogatásról

JÓL IRÁNYÍTOTTÁK-E A SAPARDOT?

a Bizottság válaszaival együtt

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdése második albekezdésének alapján)

(2004/C 295/01)

TARTALOMJEGYZÉK

1. függelék Az EU-nak a 2000–2003-as időszakra vonatkozó hozzájárulásai, országonként és a kedvezményezettek, ill. az intézkedések fajtái szerinti lebontásban

2. függelék A vizsgált projektek listája

A Bizottság válaszai

ÖSSZEFOGLALÓ

BEVEZETÉS

Mi a SAPARD?

Hogyan ellenőriztük a SAPARDot?

Ezen célkitűzések segítségével a Számvevőszék elemezni tudta, hogy az irányítási és ellenőrzési rendszerek hatékonyak voltak-e, azokat megfelelően alkalmazták-e és megfelelő volt-e a hatáskörük.

A SAPARD VÉGREHAJTÁSÁNAK SZAKASZAI

A rendelkezésre álló pénzeszközök nagy része felhasználatlan maradt

mert a program beindítása időbe került

és mert a SAPARD-országok késlekedtek a végrehajtással

Fontos lépések elemzése híján nem lehet tanulságokat levonni

Az előirányzatok rendszeresen kihasználatlanok maradtak

A DECENTRALIZÁLT VÉGREHAJTÁS

a Bizottság döntése volt

de a Bizottság elégtelen felkészülése és a szűk időkeret megnehezítette a decentralizált végrehajtást

és a Bizottság irányítása nem mindig felelt meg a SAPARD-országok igényeinek

A SAPARD FŐBB EREDMÉNYEI

Tíz országból nyolcban csak korlátozott hatást ért el

Az, hogy az ÁFA-t támogatható költségnek tekintették, nem volt összhangban a SAPARD céljaival

Kevéssé járult hozzá az „EU-normák” eléréséhez

A célok nem voltak mindig világosak

és a Bizottságnak a célokról és a prioritásokról szóló jelentései nem voltak megfelelőek

Intézményépítés: a mérleg pozitív, az agrár-környezetvédelmet kivéve

A FELVÉTELT KÉRŐ ORSZÁGOKBAN LÉTREHOZOTT RENDSZEREK ÉRTÉKELÉSE

A rendszerek előzetes jóváhagyásának köszönhetően szigorú pénzügyi ellenőrzési rendszerek léptek működésbe

A rendszerek általában beváltak a gyakorlatban

de a dokumentációból gyakran hiányoztak a szükséges bizonylatok

A SAPARD rendszerei más, gyengébb rendszerekre támaszkodtak

és a kamatokra vonatkozó nemzeti szabályozás ellentmondott a SAPARD szabályainak

VÉGREHAJTÁSI PROBLÉMÁK A SAPARD-ORSZÁGOKBAN

Saját források híján a lehetséges kedvezményezettek nehezen kaptak hitelt

egyes közigazgatási eljárások nehézkesek voltak

és ennek hatására csak stabil pénzügyi hátterű kedvezményezettek kaptak támogatást

A BIZOTTSÁGNAK LÉPÉSEKET KELL TENNIE, MERT

a szabályozás és az ellenőrzés hiányosságai miatt rosszul hasznosították az általános költségekre fordított kiadásokat

a magánbeszerzésekre vonatkozó szabályozás nem ad elégséges biztosítékot a pénz helyes elköltésére

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Ezt a jelentést a Számvevőszék 2004. május 26-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

az elnök

Juan Manuel FABRA VALLÉS

----

(1)  Ez a tíz ország: Bulgária, Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Románia, Szlovákia és Szlovénia.

(2)  Az EU-jog gyűjteménye, amely meghatározza az Európai Unió tagállamai számára kötelező közös jogokat és kötelezettségeket.

(3)  A PHARE-program az első előcsatlakozási eszköz, a Tanács 1989. december 18-i 3906/1989/EGK rendelete (HL L 375., 1989.12.23.) hozta létre.

(4)  A Tanács 1999. június 21-i 1268/1999/EK rendelete (HL L 161., 1999.6.26.) az előcsatlakozási időszakban a felvételüket kérő kelet- és közép-európai országokban a mezőgazdasági és vidékfejlesztési előcsatlakozási intézkedésekhez nyújtott közösségi támogatásról.

(5)  Az Európai Unió általános költségvetése. 2004-től a Sapardot a költségvetés 5. címének (Mezőgazdaság és vidékfejlesztés) 5. alcíme értelmében irányítják, és csak Bulgária és Románia számára tartalmaz új támogatást.

(6)  Kötelezettségvállalási előirányzatok.

(7)  A köztámogatás mértéke az intézkedés vagy a projekt fajtájának függvénye. Bevételtermelő beruházások esetében a maximális támogatási szint általában a teljes támogatható költség 50 %-a.

(8)  Ahogy azt a Tanács 1999. június 21-i 1266/1999/EK rendeletének (HL L 161., 1999.6.26.) 12. cikke meghatározza az előcsatlakozási stratégia keretében a tagjelölt országoknak nyújtott támogatás koordinálására vonatkozóan.

(9)  A fő intézkedések: beruházások mezőgazdasági üzemekben, mezőgazdasági és halászati termékek feldolgozásának és marketingjének javítása, a vidéki infrastruktúra fejlesztése és javítása. Ez az összes felvételt kérő országban a kötelezettségvállalás mintegy 80 %-át jelenti.

(10)  A Számvevőszék éves jelentései a 2000. pénzügyi évről (HL C 359., 2001.12.15.) (6.41–6.53. bekezdés); 2001-ről (HL C 295., 2002.11.28.) (6.8–6.32. bekezdés); és 2002-ről (HL C 286., 2003.11.28.) (8.23–8.31. bekezdés).

(11)  Kumulatív kötelezettségvállalási előirányzatok.

(12)  További részletek olvashatók a Számvevőszék 2000. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében, 6.41–6.43. bekezdés.

(13)  A Bizottság tanácsi rendeletre vonatkozó javaslata (COM(98) 153. végleges, 1998. március 19.).

(14)  A késedelmek oka a következő: Lengyelország az éves költségvetést egyedi intézkedésekre bontja, a legnagyobb intézkedéseket pedig egyedi régiókra. Az egyes regionális és éves támogatásokhoz kérelmezési fordulókat indítanak. Ez a gyakorlat, amely a projekteket összekapcsolja az egyedi éves regionális támogatásokkal, blokkolja más, rendelkezésre álló pénzeszközök felhasználását. A vidékfejlesztési infrastruktúra esetében a régiókhoz történő elosztás a mezőgazdasági minisztérium döntését igényli, mely a pénzeszközök nagy részére vonatkozólag 2003. szeptember 22-ig nem született meg.

(15)  A 154,4 millió EUR értékű összeg nem hasonlítható össze az ábrával, mert tartalmazza a Bizottság 139,7 millió EUR összegű előlegfizetését a tagjelölt országoknak és 0,1 millió EUR-t szemináriumokra. Ezeket az összegeket nem mutatja az ábra, mert nem végső kedvezményezetteknek fizették ki azokat. A 154,4 millió EUR tartalmazza az előlegkifizetésekből a Sapard-ügynökségek által a végső kedvezményezetteknek folyósított 14,6 millió EUR értékű kifizetést. Utóbbi kifizetéseket (melyeket a Bizottság ütemezési különbségek miatt kiigazított, mert a kifizetéseket készpénzalapon könyveli) az ábra „C” része mutatja.

(16)  Kezdetben a csatlakozást hat ország esetében irányozták elő: Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lengyelország, Szlovénia (Sapard) és Ciprus (nem Sapard).

(17)  Az információk egyéb hivatalos úton csak későbbi szakaszokban érik el a Bizottságot: egyrészt a középidőben történő értékelés eredményeként (2003. december 31-ig), illetve a végső értékeléskor (2006. december 31-ig).

(18)  Az ellenőrzésbe bevont bizottsági munkatársakat nem tekintik szigorú értelemben véve vezetőségnek, ezzel foglalkozik az 58. bekezdés.

(19)  A Bizottság azért nem tudta irányítani a kötelezettségvállalások és a kifizetések arányát, mert nem akarta módosítani a Sapard teljesen decentralizált irányítási keretét és nem javasolt változtatásokat, például kiegészítő intézkedéseket a hitelhez vagy garanciákhoz.

(20)  Összesen 48 projektet vizsgáltak a két intézkedésnél, de 2 esetben a projekt még nem haladt lényegesen előre ahhoz, hogy következtetéseket lehessen levonni a fő célkitűzésekre vonatkozóan.

(21)  Az Európai Bizottság átfogó monitoringjelentései a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia EU-tagságra való felkészültségének helyzetéről; 2003. november 5.

(22)  A felülvizsgált EU-támogatás 2000–2003-ra átlagosan 57 millió EUR évente.

(23)  Sapard éves jelentések (a Bizottság jelentései az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának) COM(2001) 241. végleges 2001. július 3., COM(2002) 434. végleges 2002. július 30., COM(2003) 582. végleges 2003. október 7.

(24)  1997 márciusában a Bizottság úgy döntött, hogy teljesen a PHARE előcsatlakozási eszközre összpontosít a tagjelölt országok EU-csatlakozásra való felkészítésében. A körülbelül évi 1 500 millió EUR értékű éves PHARE-költségvetés körülbelül 30 %-át az intézményépítésre osztották el, különösen a strukturális alapok célkitűzéseinek és eljárásainak bevezetésére.

(25)  Bizonyos elemek kivételével, ld. a 10. bekezdést.

(26)  Ez az az eljárás, melynek keretében a Bizottság eldönti, hogy a KAP-kifizető ügynökségeinek kiadásait ráterhelik-e végül az EU-költségvetésre.

(27)  A Tanács 1999. június 21-i 1266/1999/EK rendelete (HL L 161., 1999.6.21.) az előcsatlakozási stratégia keretében a felvételt kérő országoknak nyújtott támogatás koordinálásáról; 1. függelék (iii).

(28)  „A Mezőgazdasági Szakértői Központok és a program lehetséges kedvezményezettjeinek véleménye a Sapard 2. intézkedés programjáról”, Varsó, 2002. november 30.

(29)  2002 szeptembere és 2003 novembere között 2 377 szerződést kötöttek a gazdálkodókkal.

(30)  Az 50 %-os köztámogatási plafont az összes forráson belül nem lehet túllépni. Mivel Bulgária 50 %-os támogatási arányt alkalmazott, a programban bármely támogatási elem meghaladná ezt a plafont.

(31)  2003. március 31-ig.

(32)  Bulgária 5 %-ra csökkentette az általános költségeket az üzleti tervek előkészítéséhez, és Románia bizonyos esetekben (olyan projekteknél, melyek nem tartalmaznak építési munkát és csak két intézkedéshez) 3 %-ra vagy 5 %-ra, az intézkedéstől függően.

(33)  Mivel a kiadást 2002-ben fizették ki, a Bizottság már elvégezte a számlák végső elszámolásának ellenőrzését.

(34)  A projektek Számvevőszék által vizsgált mintájában, 34 projektnél alkalmaztak magánbeszerzési szabályokat, 23 esetben megállapították, hogy az ajánlatok nem voltak összehasonlíthatók.

(35)  Ugyanazzal a kézírással és lila tollal írva.

----

1. FÜGGELÉK

Az EU-nak a 2000–2003-as időszakra vonatkozó hozzájárulásai országonként és a kedvezményezettek, ill. az intézkedések fajtái szerinti lebontásban

----

(1)  Kumulatív kötelezettségvállalási előirányzatok.

Forrás: Európai Számvevőszék, 2003. december.

----

2. FÜGGELÉK

A vizsgált projektek listája

BULGÁRIA

LITVÁNIA

LENGYELORSZÁG

ROMÁNIA

ÖSSZESEN

----

(1)  Látogatás a helyszínen, találkozás a végső kedvezményezettel és a projekt szemléje.

(2)  Dokumentumok vizsgálata az általános költségek, a lényeges beszerzési szabályok, célkitűzések és egyéb, a projekthez kapcsolódó lényeges kérdések ellenőrzéséhez.

(3)  Dokumentumok vizsgálata annak ellenőrzéséhez, hogy hogyan működtek a gyakorlatban a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek.

(4)  Az ellenőrzés időpontjában nem hagyták jóvá az intézkedéshez kapcsolódó rendszereket.

(5)  Látogatás a helyszínen, találkozás a végső kedvezményezettel és a projekt szemléje.

(6)  Dokumentumok vizsgálata az általános költségek, a lényeges beszerzési szabályok, célkitűzések és egyéb, a projekthez kapcsolódó lényeges kérdések ellenőrzéséhez.

(7)  Dokumentumok vizsgálata annak ellenőrzéséhez, hogy hogyan működtek a gyakorlatban a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek.

(8)  Látogatás a helyszínen, találkozás a végső kedvezményezettel és a projekt szemléje.

(9)  Dokumentumok vizsgálata az általános költségek, a lényeges beszerzési szabályok, célkitűzések és egyéb, a projekthez kapcsolódó lényeges kérdések ellenőrzéséhez.

(10)  Dokumentumok vizsgálata annak ellenőrzéséhez, hogy hogyan működtek a gyakorlatban a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek.

(11)  Látogatás a helyszínen, találkozás a végső kedvezményezettel és a projekt szemléje.

(12)  Dokumentumok vizsgálata az általános költségek, a lényeges beszerzési szabályok, célkitűzések és egyéb, a projekthez kapcsolódó lényeges kérdések ellenőrzéséhez.

(13)  Dokumentumok vizsgálata annak ellenőrzéséhez, hogy hogyan működtek a gyakorlatban a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek.

(14)  Az ellenőrzés időpontjában nem hagyták jóvá az intézkedéshez kapcsolódó rendszereket.

----

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

ÖSSZEFOGLALÓ

INTRODUCTION

STAGES IN THE IMPLEMENTATION OF SAPARD

DECENTRALISED IMPLEMENTATION

MAIN RESULTS OF SAPARD

ASSESSMENT OF SYSTEMS SET UP IN SAPARD COUNTRIES

IMPLEMENTATION PROBLEMS IN SAPARD COUNTRIES

ACTION REQUIRED BY THE COMMISSION BECAUSE

CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS

----