# Uradni list C 226/10.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 226 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4710. september 2004 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 226

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4710. september 2004

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2004/C 226/1 | Menjalni tečaji evra | 1 |
| 2004/C 226/2 | Sporočilo Komisije za Države članice z dne 2. septembra 2004 o določitvi smernic pobude Skupnosti o vseevropskem sodelovanju, namenjenem spodbujanju skladnega in uravnoteženega razvoja evropskega ozemlja — Interreg III | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacija

Komisija

2004/C 226/1

Menjalni tečaji evra

1

2004/C 226/2

Sporočilo Komisije za Države članice z dne 2. septembra 2004 o določitvi smernic pobude Skupnosti o vseevropskem sodelovanju, namenjenem spodbujanju skladnega in uravnoteženega razvoja evropskega ozemlja — Interreg III

2

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacija

Komisija

| 10.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 226/1

---

Menjalni tečaji evra (1)

9. septembra 2004

(2004/C 226/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2191 |
| JPY | japonski jen | 133,71 |
| DKK | danska krona | 7,4359 |
| GBP | funt šterling | 0,6828 |
| SEK | švedska krona | 9,1171 |
| CHF | švicarski frank | 1,5384 |
| ISK | islandska krona | 87,99 |
| NOK | norveška krona | 8,3055 |
| BGN | lev | 1,9559 |
| CYP | ciprski funt | 0,577 |
| CZK | češka krona | 31,705 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 249,59 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6599 |
| MTL | malteška lira | 0,4279 |
| PLN | poljski zlot | 4,388 |
| ROL | romunski leu | 41 196 |
| SIT | slovenski tolar | 240,01 |
| SKK | slovaška krona | 40,13 |
| TRL | turška lira | 1 816 700 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7607 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5705 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,5081 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8616 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0704 |
| KRW | junokorejski won | 1 395,93 |
| ZAR | junoafriški rand | 8,1219 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2191

JPY

japonski jen

133,71

DKK

danska krona

7,4359

GBP

funt šterling

0,6828

SEK

švedska krona

9,1171

CHF

švicarski frank

1,5384

ISK

islandska krona

87,99

NOK

norveška krona

8,3055

BGN

lev

1,9559

CYP

ciprski funt

0,577

CZK

češka krona

31,705

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

249,59

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6599

MTL

malteška lira

0,4279

PLN

poljski zlot

4,388

ROL

romunski leu

41 196

SIT

slovenski tolar

240,01

SKK

slovaška krona

40,13

TRL

turška lira

1 816 700

AUD

avstralski dolar

1,7607

CAD

kanadski dolar

1,5705

HKD

hongkonški dolar

9,5081

NZD

novozelandski dolar

1,8616

SGD

singapurski dolar

2,0704

KRW

junokorejski won

1 395,93

ZAR

junoafriški rand

8,1219

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 10.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | C 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

C 226/2

---

SPOROČILO KOMISIJE ZA DRŽAVE ČLANICE

z dne 2. septembra 2004

o določitvi smernic pobude Skupnosti o vseevropskem sodelovanju, namenjenem spodbujanju skladnega in uravnoteženega razvoja evropskega ozemlja

Interreg III

(2004/C 226/02)

| 1. | Komisija Evropskih skupnosti se je 28. aprila 2000 odločila za ustanovitev pobude Skupnosti usmerjene v vseevropsko sodelovanje (v nadaljevanju „INTERREG III“), kot določa člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih (1), v nadaljevanju „Splošna uredba“. Metoda izvajanja aktivnosti sodelovanja v skladu z medregionalno usmeritvijo je bila določena v Sporočilu Komisije za države članice z dne 7. maja 2001„INTERREGIONAL COOPERATION“, usmeritev C, v okviru pobude Skupnosti Interreg III (2001/C 141/02) (2) (v nadaljevanju „Sporočilo o medregionalnem sodelovanju“). Smernice so bile spremenjene s Sporočilom Komisije z dne 23. avgusta 2001 (3). V tem dokumentu prečiščene smernice nadomestijo tiste, ki so bile določene dne 28. aprila 2000, kakor so bile spremenjene s Sporočilom z dne 23. avgusta 2001. Priloga A k temu sporočilu nadomesti Prilogo A k Sporočilu o medregionalnem sodelovanju. |
| --- | --- |

1.

Komisija Evropskih skupnosti se je 28. aprila 2000 odločila za ustanovitev pobude Skupnosti usmerjene v vseevropsko sodelovanje (v nadaljevanju „INTERREG III“), kot določa člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih (1), v nadaljevanju „Splošna uredba“. Metoda izvajanja aktivnosti sodelovanja v skladu z medregionalno usmeritvijo je bila določena v Sporočilu Komisije za države članice z dne 7. maja 2001„INTERREGIONAL COOPERATION“, usmeritev C, v okviru pobude Skupnosti Interreg III (2001/C 141/02) (2) (v nadaljevanju „Sporočilo o medregionalnem sodelovanju“). Smernice so bile spremenjene s Sporočilom Komisije z dne 23. avgusta 2001 (3). V tem dokumentu prečiščene smernice nadomestijo tiste, ki so bile določene dne 28. aprila 2000, kakor so bile spremenjene s Sporočilom z dne 23. avgusta 2001. Priloga A k temu sporočilu nadomesti Prilogo A k Sporočilu o medregionalnem sodelovanju.

| 2. | Finančna sredstva Skupnosti v okviru pobude INTERREG III so na razpolago za ukrepe in na območjih, kjer so upoštevane smernice določene v tej objavi, in so vključena v programe pobude Skupnosti ter predloženi s strani organov oblasti, ki jih določijo države članice in potrdi Komisija. |
| --- | --- |

2.

Finančna sredstva Skupnosti v okviru pobude INTERREG III so na razpolago za ukrepe in na območjih, kjer so upoštevane smernice določene v tej objavi, in so vključena v programe pobude Skupnosti ter predloženi s strani organov oblasti, ki jih določijo države članice in potrdi Komisija.

I.   SPLOŠNI CILJI IN NAČELA

| 3. | Splošni cilj pobude INTERREG je bil in ostaja, preprečiti, da bi nacionalne meje predstavljale ovire za uravnotežen razvoj in integracijo evropskega ozemlja. Osamitev obmejnih območij je posledica dveh razlogov: na eni strani prisotnost meja razmeji obmejne skupnosti drugo od druge na ekonomskem, socialnem in kulturnem področju in preprečuje skladno upravljanje ekosistema; na drugi strani pa so bila obmejna območja velikokrat zanemarjena v okviru nacionalne politike, kar je imelo za posledico, da so bila njihova gospodarstva nagnjena k temu, da postanejo obrobna znotraj nacionalnih meja. Enotni trg in Evropska monetarna unija (EMU) sta močna pobudnika za spremembo te situacije. Vendar pa prostor za okrepitev sodelovanja z namenom vzajemne koristi obmejnih območij s pomočjo Skupnosti ostaja velikanski. Izziv je še toliko večji, kadar se upošteva tudi širitev Skupnosti, glede na to, da se s tem povečuje število notranjih meja, postopoma pa se zunanje meje Skupnosti premikajo proti vzhodu. |
| --- | --- |

3.

Splošni cilj pobude INTERREG je bil in ostaja, preprečiti, da bi nacionalne meje predstavljale ovire za uravnotežen razvoj in integracijo evropskega ozemlja. Osamitev obmejnih območij je posledica dveh razlogov: na eni strani prisotnost meja razmeji obmejne skupnosti drugo od druge na ekonomskem, socialnem in kulturnem področju in preprečuje skladno upravljanje ekosistema; na drugi strani pa so bila obmejna območja velikokrat zanemarjena v okviru nacionalne politike, kar je imelo za posledico, da so bila njihova gospodarstva nagnjena k temu, da postanejo obrobna znotraj nacionalnih meja. Enotni trg in Evropska monetarna unija (EMU) sta močna pobudnika za spremembo te situacije. Vendar pa prostor za okrepitev sodelovanja z namenom vzajemne koristi obmejnih območij s pomočjo Skupnosti ostaja velikanski. Izziv je še toliko večji, kadar se upošteva tudi širitev Skupnosti, glede na to, da se s tem povečuje število notranjih meja, postopoma pa se zunanje meje Skupnosti premikajo proti vzhodu.

| 4. | V obdobju programiranja od 1994 do 1999 se je s pobudo Skupnosti INTERREG II nadaljevalo in razširilo območje delovanja pobud INTERREG in REGEN (Pobuda skupnosti na področju energetskih omrežij) prejšnjega obdobja. Pobuda se je izvajala v okviru treh samostojnih postavk: čezmejno sodelovanje (2 600 milijonov EUR), transnacionalna energetska omrežja (550 milijonov EUR) in skupni ukrepi z namenom reševanja problematike poplav in suš ter razvoja prostorskega načrtovanja za velike skupine geografskih območij po vsej Skupnosti, Srednji in Vzhodni Evropi ter Sredozemlju (413 milijonov EUR). Poleg tega pa je medregionalno sodelovanje po celotni Skupnosti na področju mehkih dejavnikov, ki so pomembni za regionalni razvoj, dobilo podporo v okviru inovativnih ukrepov Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) na podlagi člena 10 Uredbe (EGS) št. 4254/88, ki določa predpise za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 glede Evropskega sklada za regionalni razvoj (4) (za obdobje od 1994 do 1999 200 milijonov EUR).
  Finančna sredstva pobude Skupnosti INTERREG so bila v osnovi namenjena spodbujanju skupnih odzivov na razvoj malih in srednje velikih podjetij, izmenjavo na področju izobraževanja, usposabljanja in kulture, zdravstvene probleme na obmejnih območjih, zaščito in izboljšanje okolja, raziskave in tehnološki razvoj (RTR), energetska omrežja, transport in telekomunikacije (ki so najvažnejše pomoči v regijah cilja 1) kot tudi skupnih sistemov upravljanja in čezmejnih in transnacionalnih organov. |
| --- | --- |

4.

V obdobju programiranja od 1994 do 1999 se je s pobudo Skupnosti INTERREG II nadaljevalo in razširilo območje delovanja pobud INTERREG in REGEN (Pobuda skupnosti na področju energetskih omrežij) prejšnjega obdobja. Pobuda se je izvajala v okviru treh samostojnih postavk: čezmejno sodelovanje (2 600 milijonov EUR), transnacionalna energetska omrežja (550 milijonov EUR) in skupni ukrepi z namenom reševanja problematike poplav in suš ter razvoja prostorskega načrtovanja za velike skupine geografskih območij po vsej Skupnosti, Srednji in Vzhodni Evropi ter Sredozemlju (413 milijonov EUR). Poleg tega pa je medregionalno sodelovanje po celotni Skupnosti na področju mehkih dejavnikov, ki so pomembni za regionalni razvoj, dobilo podporo v okviru inovativnih ukrepov Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) na podlagi člena 10 Uredbe (EGS) št. 4254/88, ki določa predpise za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 glede Evropskega sklada za regionalni razvoj (4) (za obdobje od 1994 do 1999 200 milijonov EUR).

Finančna sredstva pobude Skupnosti INTERREG so bila v osnovi namenjena spodbujanju skupnih odzivov na razvoj malih in srednje velikih podjetij, izmenjavo na področju izobraževanja, usposabljanja in kulture, zdravstvene probleme na obmejnih območjih, zaščito in izboljšanje okolja, raziskave in tehnološki razvoj (RTR), energetska omrežja, transport in telekomunikacije (ki so najvažnejše pomoči v regijah cilja 1) kot tudi skupnih sistemov upravljanja in čezmejnih in transnacionalnih organov.

| 5. | Ta izkušnja kaže, da so bili v mnogih primerih narejeni pomembni koraki k skupnemu čezmejnemu programiranju in upravljanju programov. Vendar pa je način močnega sodelovanja, ki poteka npr. v „evroregijah“ še vedno prej izjema kot pravilo. Medtem ko je večina razvojnih aktivnosti potekala na obmejnih območjih, pri čemer so bile te aktivnosti za ta območja gotovo koristna, pa je bilo v splošnem veliko težje skupno vzpostaviti dejansko čezmejno aktivnost. V nekaterih primerih je to vodilo k sprevrženim učinkom kot npr. k vzporednim projektom na vsaki strani meje. V vsakem primeru je bilo obmejnim območjem in državam članicam s tem preprečeno, da bi v celoti izkoristile sodelovanje.
  Pobuda Skupnosti INTERREG II C je podala možnost pridobitve izkušenj glede sodelovanja prek večjih transnacionalnih območij, vključujoč nacionalne, regionalne in lokalne organe oblasti z namenom doseganja višje stopnje teritorialne integracije teh ozemelj, pri čemer je bil obseg sodelovanja spremenljiv.
  Glede zunanjih mej in sodelovanja s tretjimi državami pa so obstajali dodatni problemi, ki so izvirali predvsem iz šibkih upravnih struktur teh držav kot tudi zaradi težav pri koordinaciji zunanjih političnih instrumentov Skupnosti, kot so programi PHARE (Pomoč za gospodarsko prestrukturiranje v državah Srednje in Vzhodne Evrope), TACIS (Tehnična pomoč za Skupnost neodvisnih držav), CARDS (Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo) in MEDA (Poglavitni finančni instrument za izvajanje Evro-sredozemskega partnerstva), s programi INTERREG, ki so nastale zaradi razlik v finančnih in operativnih predpisih.
  Na koncu je bilo medregionalno sodelovanje razvito na različnih področjih. Vendar pa je bil sistem financiranja na podlagi člena 10 Uredbe (EGS) št. 4254/88 pomanjkljiv zaradi centralnega upravljanja prevelikega števila projektov neposredno s strani Komisije ter zaradi ločevanja aktivnosti od čezmejne in transnacionalne dejavnosti v okviru pobude INTERREG. |
| --- | --- |

5.

Ta izkušnja kaže, da so bili v mnogih primerih narejeni pomembni koraki k skupnemu čezmejnemu programiranju in upravljanju programov. Vendar pa je način močnega sodelovanja, ki poteka npr. v „evroregijah“ še vedno prej izjema kot pravilo. Medtem ko je večina razvojnih aktivnosti potekala na obmejnih območjih, pri čemer so bile te aktivnosti za ta območja gotovo koristna, pa je bilo v splošnem veliko težje skupno vzpostaviti dejansko čezmejno aktivnost. V nekaterih primerih je to vodilo k sprevrženim učinkom kot npr. k vzporednim projektom na vsaki strani meje. V vsakem primeru je bilo obmejnim območjem in državam članicam s tem preprečeno, da bi v celoti izkoristile sodelovanje.

Pobuda Skupnosti INTERREG II C je podala možnost pridobitve izkušenj glede sodelovanja prek večjih transnacionalnih območij, vključujoč nacionalne, regionalne in lokalne organe oblasti z namenom doseganja višje stopnje teritorialne integracije teh ozemelj, pri čemer je bil obseg sodelovanja spremenljiv.

Glede zunanjih mej in sodelovanja s tretjimi državami pa so obstajali dodatni problemi, ki so izvirali predvsem iz šibkih upravnih struktur teh držav kot tudi zaradi težav pri koordinaciji zunanjih političnih instrumentov Skupnosti, kot so programi PHARE (Pomoč za gospodarsko prestrukturiranje v državah Srednje in Vzhodne Evrope), TACIS (Tehnična pomoč za Skupnost neodvisnih držav), CARDS (Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo) in MEDA (Poglavitni finančni instrument za izvajanje Evro-sredozemskega partnerstva), s programi INTERREG, ki so nastale zaradi razlik v finančnih in operativnih predpisih.

Na koncu je bilo medregionalno sodelovanje razvito na različnih področjih. Vendar pa je bil sistem financiranja na podlagi člena 10 Uredbe (EGS) št. 4254/88 pomanjkljiv zaradi centralnega upravljanja prevelikega števila projektov neposredno s strani Komisije ter zaradi ločevanja aktivnosti od čezmejne in transnacionalne dejavnosti v okviru pobude INTERREG.

| 6. | V tem kontekstu je bil cilj nove faze pobude INTERREG okrepiti ekonomsko in socialno kohezijo v Skupnosti s spodbujanjem čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja in uravnoteženega razvoja ozemlja Skupnosti. Dejavnost v zvezi z mejami in obmejnimi območji med državami članicami in med Skupnostjo in tretjimi državami je torej bistvo pobude. Ustrezna pozornost je usmerjena na:






  — | zunanje meje Skupnosti zlasti ob upoštevanju širitve, |
| --- | --- | --- |

6.

V tem kontekstu je bil cilj nove faze pobude INTERREG okrepiti ekonomsko in socialno kohezijo v Skupnosti s spodbujanjem čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja in uravnoteženega razvoja ozemlja Skupnosti. Dejavnost v zvezi z mejami in obmejnimi območji med državami članicami in med Skupnostjo in tretjimi državami je torej bistvo pobude. Ustrezna pozornost je usmerjena na:

—

zunanje meje Skupnosti zlasti ob upoštevanju širitve,

| — | sodelovanje glede najbolj oddaljenih regij Skupnosti, |
| --- | --- |

—

sodelovanje glede najbolj oddaljenih regij Skupnosti,

| — | sodelovanje z namenom pospeševanja procesa utrjevanja in pridruževanja na zahodnem Balkanu, in |
| --- | --- |

—

sodelovanje z namenom pospeševanja procesa utrjevanja in pridruževanja na zahodnem Balkanu, in

| — | sodelovanje glede otoških regij. |
| --- | --- |

—

sodelovanje glede otoških regij.

Glede na izkušnje iz prejšnjih pobud INTERREG, se ta nova faza pobude izvaja v okviru treh usmeritev:

| (a) | spodbujanje integriranega regionalnega razvoja med mejnimi regijami, vključno z zunanjimi mejami (sosedski programi) in določenimi pomorskimi mejami (usmeritev A); tej usmeritvi je namenjen del finančnih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje integriranega regionalnega razvoja med mejnimi regijami, vključno z zunanjimi mejami (sosedski programi) in določenimi pomorskimi mejami (usmeritev A); tej usmeritvi je namenjen del finančnih sredstev;

| (b) | prispevanje k skladni teritorialni integraciji po celotni Skupnosti (usmeritev B); |
| --- | --- |

(b)

prispevanje k skladni teritorialni integraciji po celotni Skupnosti (usmeritev B);

| (c) | izboljšanje regionalnega razvoja in kohezijskih politik in metod s transnacionalnim/medregionalnim sodelovanjem (usmeritev C); tej usmeritvi je namenjenih najmanj finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje regionalnega razvoja in kohezijskih politik in metod s transnacionalnim/medregionalnim sodelovanjem (usmeritev C); tej usmeritvi je namenjenih najmanj finančnih sredstev.

Glavni izziv za novo fazo pobude INTERREG je torej graditi na pozitivnih izkušnjah dejanskega sodelovanja v okviru obstoječih programov in postopno razviti strukture za takšno sodelovanje po celotni Skupnosti in s sosednjimi državami.

| 7. | Da bi dosegli te cilje, razvoj sodelovanja v okviru pobude INTERREG III urejajo sledeča načela:






  — | Skupna čezmejna/transnacionalna strategija in razvojni program
  Razvoj skupne strategije in programa, ki določa prednostne naloge, je bistven pogoj za sprejem predlogov, ki se predložijo za odobritev finančnih sredstev Skupnosti. Vsi ukrepi in dejavnosti morajo temeljiti na tem skupnem programiranju za zadevne regije ali ozemlja in izkazati s tem dodano vrednost.
  Tudi dejavnosti, izbrane za izvajanje programiranja, morajo imeti jasen čezmejni/transnacionalni značaj. To pomeni, da ne izpolnjujejo pogojev, če niso bile skupno izbrane in izvedene, bodisi v dveh ali več državah članicah ali tretjih državah, ali v posamezni državi članici, pri čemer mora biti jasno prikazano, da dejavnost pomembno vpliva na druge države članice ali tretje države.
  Programiranje mora upoštevati splošne smernice strukturnih skladov in zakonodaje ter politik Skupnosti. To pomeni, da bodo prednost imele predvsem dejavnosti, ki pomagajo ustvarjati delovna mesta, izboljšujejo konkurenčnost zadevnih območij, razvijajo in vpeljujejo trajnostne razvojne politike in spodbujajo enake možnosti za moške in ženske. Vse dejavnosti morajo biti v soglasju s pravili Skupnosti o konkurenci, in posebno s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- | --- |

7.

Da bi dosegli te cilje, razvoj sodelovanja v okviru pobude INTERREG III urejajo sledeča načela:

—

Skupna čezmejna/transnacionalna strategija in razvojni program

Razvoj skupne strategije in programa, ki določa prednostne naloge, je bistven pogoj za sprejem predlogov, ki se predložijo za odobritev finančnih sredstev Skupnosti. Vsi ukrepi in dejavnosti morajo temeljiti na tem skupnem programiranju za zadevne regije ali ozemlja in izkazati s tem dodano vrednost.

Tudi dejavnosti, izbrane za izvajanje programiranja, morajo imeti jasen čezmejni/transnacionalni značaj. To pomeni, da ne izpolnjujejo pogojev, če niso bile skupno izbrane in izvedene, bodisi v dveh ali več državah članicah ali tretjih državah, ali v posamezni državi članici, pri čemer mora biti jasno prikazano, da dejavnost pomembno vpliva na druge države članice ali tretje države.

Programiranje mora upoštevati splošne smernice strukturnih skladov in zakonodaje ter politik Skupnosti. To pomeni, da bodo prednost imele predvsem dejavnosti, ki pomagajo ustvarjati delovna mesta, izboljšujejo konkurenčnost zadevnih območij, razvijajo in vpeljujejo trajnostne razvojne politike in spodbujajo enake možnosti za moške in ženske. Vse dejavnosti morajo biti v soglasju s pravili Skupnosti o konkurenci, in posebno s pravili o državni pomoči.

| — | Partnerstvo in pristop „od spodaj navzgor“
  Razviti je potrebno široko partnerstvo, ki ne vključuje le „institucionalnih“ partnerjev s strani nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov oblasti, pač pa tudi ekonomske in socialne partnerje in druga ustrezna pristojna telesa (ne-vladne organizacije, predstavnike akademskega sveta itd.), kot je opredeljeno v členu 8 Splošne uredbe. Komisija poudarja pomembnost razvoja partnerstva od začetka, od faze izdelave skupne strategije do izvedbe dejavnosti. Na osnovi transparentne faze obveščanja javnosti, morajo dejavnosti omogočati najvišjo možno stopnjo udeležbe s strani javnih in zasebnih subjektov. |
| --- | --- |

—

Partnerstvo in pristop „od spodaj navzgor“

Razviti je potrebno široko partnerstvo, ki ne vključuje le „institucionalnih“ partnerjev s strani nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov oblasti, pač pa tudi ekonomske in socialne partnerje in druga ustrezna pristojna telesa (ne-vladne organizacije, predstavnike akademskega sveta itd.), kot je opredeljeno v členu 8 Splošne uredbe. Komisija poudarja pomembnost razvoja partnerstva od začetka, od faze izdelave skupne strategije do izvedbe dejavnosti. Na osnovi transparentne faze obveščanja javnosti, morajo dejavnosti omogočati najvišjo možno stopnjo udeležbe s strani javnih in zasebnih subjektov.

| — | Dopolnjevanje z glavnimi usmeritvami strukturnih skladov
  Programiranje se mora dopolnjevati z ukrepi, ki jih podpirajo cilji 1, 2 in 3 strukturnih skladov, posebno kar se tiče infrastrukture, in drugih pobud Skupnosti. Poleg tega morajo dejavnosti potekati na področju delovanja strukturnih skladov in se ravnati po pravilih o upravičenosti izdatkov. |
| --- | --- |

—

Dopolnjevanje z glavnimi usmeritvami strukturnih skladov

Programiranje se mora dopolnjevati z ukrepi, ki jih podpirajo cilji 1, 2 in 3 strukturnih skladov, posebno kar se tiče infrastrukture, in drugih pobud Skupnosti. Poleg tega morajo dejavnosti potekati na področju delovanja strukturnih skladov in se ravnati po pravilih o upravičenosti izdatkov.

| — | Bolj integriran pristop do izvajanja pobud skupnosti
  Evropski sklad za regionalni razvoj (ESSR) lahko v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1783/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 1999 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (5), v nadaljevanju „Uredba ESSR“, izvaja pobudo INTERREG III s financiranjem ukrepov za razvoj podeželja, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), za razvoj človeških virov, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS) in za prilagoditev struktur v ribištvu, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (FIUR). Ta priložnost se lahko uporabi za izboljšanje koordinacije in integracije ukrepov in dejavnosti, ki so upravičene do pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Bolj integriran pristop do izvajanja pobud skupnosti

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESSR) lahko v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1783/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 1999 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (5), v nadaljevanju „Uredba ESSR“, izvaja pobudo INTERREG III s financiranjem ukrepov za razvoj podeželja, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), za razvoj človeških virov, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS) in za prilagoditev struktur v ribištvu, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (FIUR). Ta priložnost se lahko uporabi za izboljšanje koordinacije in integracije ukrepov in dejavnosti, ki so upravičene do pomoči Skupnosti.

| — | Učinkovita koordinacija med pobudo INTERREG III in zunanjimi instrumenti politike Skupnosti, s posebnim upoštevanjem širitve Unije
  Izvajanje pobude INTERREG III mora zagotavljati koherentnost in sinhronizacijo z drugimi zadevnimi finančnimi instrumenti. Dejavnosti, ki so izpeljane v okviru Skupnosti, so financirane iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, medtem ko so dejavnosti, ki so izvedene zunaj Skupnosti, financirane z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti kot so PHARE, ISPA (Instrument predpristopnih strukturnih politik), TACIS, MEDA, CARDS, EDF (Evropski razvojni sklad) ali drugimi programi Skupnosti z zunanjepolitično dimenzijo, kjer je primerno.
  Sporočilo Komisije „Tlakovanje poti za nov sosedski instrument“ (6) z dne 1. julija 2003 (v nadaljevanju: „Sporočilo o sosedskem instrumentu“) namerava z vpeljevanjem Sosedskih programov za obdobje 2004-2006 izboljšati koordinacijo med pobudo INTERREG III in zunanjimi političnimi instrumenti Skupnosti. Sporočilo je nadaljevanje sporočila „Širša Evropa – soseščina: nov okvir za odnose z našimi vzhodnimi in južnimi sosedi“. (7) |
| --- | --- |

—

Učinkovita koordinacija med pobudo INTERREG III in zunanjimi instrumenti politike Skupnosti, s posebnim upoštevanjem širitve Unije

Izvajanje pobude INTERREG III mora zagotavljati koherentnost in sinhronizacijo z drugimi zadevnimi finančnimi instrumenti. Dejavnosti, ki so izpeljane v okviru Skupnosti, so financirane iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, medtem ko so dejavnosti, ki so izvedene zunaj Skupnosti, financirane z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti kot so PHARE, ISPA (Instrument predpristopnih strukturnih politik), TACIS, MEDA, CARDS, EDF (Evropski razvojni sklad) ali drugimi programi Skupnosti z zunanjepolitično dimenzijo, kjer je primerno.

Sporočilo Komisije „Tlakovanje poti za nov sosedski instrument“ (6) z dne 1. julija 2003 (v nadaljevanju: „Sporočilo o sosedskem instrumentu“) namerava z vpeljevanjem Sosedskih programov za obdobje 2004-2006 izboljšati koordinacijo med pobudo INTERREG III in zunanjimi političnimi instrumenti Skupnosti. Sporočilo je nadaljevanje sporočila „Širša Evropa – soseščina: nov okvir za odnose z našimi vzhodnimi in južnimi sosedi“. (7)

| 8. | Izvedba sodelovanja na podlagi teh načel zahteva dejansko združene strukture za pripravo programov, vključitev vseh zadevnih strank, izbor dejavnosti, upravljanje celote ter koordinacijo in spremljanje izvajanja programiranja in, če je primerno, skupni mehanizem za upravljanje ukrepov in dejavnosti. V vsakem primeru bo pristop pobude INTERREG III in Sosedskega programa pripomogel k pomembnemu napredku situacije v okviru programiranja v obdobju 1994-1999. Partnerji morajo določiti natančne pogoje, navodila in vire za uvedbo in delovanje struktur, katerih operativni stroški so lahko financirani v okviru programov.
  V tem kontekstu naj pristojni organi oblasti preučijo možnost za ustanovitev Evropskih gospodarskih interesnih združenj (EGIS) (8). |
| --- | --- |

8.

Izvedba sodelovanja na podlagi teh načel zahteva dejansko združene strukture za pripravo programov, vključitev vseh zadevnih strank, izbor dejavnosti, upravljanje celote ter koordinacijo in spremljanje izvajanja programiranja in, če je primerno, skupni mehanizem za upravljanje ukrepov in dejavnosti. V vsakem primeru bo pristop pobude INTERREG III in Sosedskega programa pripomogel k pomembnemu napredku situacije v okviru programiranja v obdobju 1994-1999. Partnerji morajo določiti natančne pogoje, navodila in vire za uvedbo in delovanje struktur, katerih operativni stroški so lahko financirani v okviru programov.

V tem kontekstu naj pristojni organi oblasti preučijo možnost za ustanovitev Evropskih gospodarskih interesnih združenj (EGIS) (8).

II.   ČEZMEJNO SODELOVANJE (USMERITEV A)

| 9. | Namen: namen čezmejnega sodelovanja med mejnimi lokalnimi oblastmi je razvoj čezmejnih ekonomskih in socialnih centrov s skupnimi strategijami trajnostnega teritorialnega razvoja. |
| --- | --- |

9.

Namen: namen čezmejnega sodelovanja med mejnimi lokalnimi oblastmi je razvoj čezmejnih ekonomskih in socialnih centrov s skupnimi strategijami trajnostnega teritorialnega razvoja.

| 10. | Območja, ki izpolnjujejo pogoje: za namene čezmejnega sodelovanja so vključena sledeča območja, ki izpolnjujejo pogoje:






  — | vsa območja vzdolž notranjih in zunanjih deželnih mejah Skupnosti, ki so zasnovana na upravni ravni III Nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS III), kot je navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

10.

Območja, ki izpolnjujejo pogoje: za namene čezmejnega sodelovanja so vključena sledeča območja, ki izpolnjujejo pogoje:

—

vsa območja vzdolž notranjih in zunanjih deželnih mejah Skupnosti, ki so zasnovana na upravni ravni III Nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS III), kot je navedeno v Prilogi I;

| — | določena pomorska območja, ki so zasnovana na upravni ravni III Nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS III), kot je navedeno v Prilogi I. |
| --- | --- |

—

določena pomorska območja, ki so zasnovana na upravni ravni III Nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS III), kot je navedeno v Prilogi I.

V posebnih primerih se lahko finančna sredstva odobrijo za ukrepe na območjih na ravni NUTS III, ki mejijo na tista območja na ravni NUTS III, ki so omenjena zgoraj ali na območjih, ki so obkrožena s takšnimi območji, pod pogojem, da ne presegajo 20 % skupnih izdatkov zadevnega programa. Območja, kjer se ta prožnost uporablja, morajo biti označena v ustreznih programih pobude Skupnosti.

| 11. | Prednostne naloge: ta usmeritev se posebej ukvarja s sledečimi temami:






  — | pospeševanje razvoja mest, podeželja in obalnih območij; |
| --- | --- | --- |

11.

Prednostne naloge: ta usmeritev se posebej ukvarja s sledečimi temami:

—

pospeševanje razvoja mest, podeželja in obalnih območij;

| — | spodbujanje podjetništva in razvoja malih podjetij (vključno s tistimi v turističnem sektorju) in zaposlovalnih pobud na lokalni ravni; |
| --- | --- |

—

spodbujanje podjetništva in razvoja malih podjetij (vključno s tistimi v turističnem sektorju) in zaposlovalnih pobud na lokalni ravni;

| — | pospeševanje integracije trga dela in socialne vključitve; |
| --- | --- |

—

pospeševanje integracije trga dela in socialne vključitve;

| — | delitev človeških virov in pripomočkov za raziskavo, tehnološki razvoj, izobraževanje, kulturo, komunikacije in zdravje z namenom zvišanja produktivnosti in pomoči za ustvarjanje trajnih zaposlitev; |
| --- | --- |

—

delitev človeških virov in pripomočkov za raziskavo, tehnološki razvoj, izobraževanje, kulturo, komunikacije in zdravje z namenom zvišanja produktivnosti in pomoči za ustvarjanje trajnih zaposlitev;

| — | spodbujanje zaščite okolja (lokalno, globalno), da bi tako zvečali energetsko učinkovitost in podpiranje obnovljivih energetskih virov; |
| --- | --- |

—

spodbujanje zaščite okolja (lokalno, globalno), da bi tako zvečali energetsko učinkovitost in podpiranje obnovljivih energetskih virov;

| — | izboljšanje transporta (posebno ukrepov za izvajanje oblik transporta, ki so bolj prijazne okolju), informacijskih in komunikacijskih omrežij in storitev ter vodnih in energetskih sistemov; |
| --- | --- |

—

izboljšanje transporta (posebno ukrepov za izvajanje oblik transporta, ki so bolj prijazne okolju), informacijskih in komunikacijskih omrežij in storitev ter vodnih in energetskih sistemov;

| — | razvoj sodelovanja na zakonodajnih in upravnih področjih z namenom pospeševanja ekonomskega razvoja in socialne kohezije; |
| --- | --- |

—

razvoj sodelovanja na zakonodajnih in upravnih področjih z namenom pospeševanja ekonomskega razvoja in socialne kohezije;

| — | zvečanje človeškega in institucionalnega potenciala za čezmejno sodelovanje z namenom pospeševanja ekonomskega razvoja in socialne kohezije. |
| --- | --- |

—

zvečanje človeškega in institucionalnega potenciala za čezmejno sodelovanje z namenom pospeševanja ekonomskega razvoja in socialne kohezije.

Ta seznam ni izčrpen. Navodila in podrobna obrazložitev je v Prilogi II. Vendar pa morajo biti finančni viri usmerjeni na omejeno število tem in ukrepov. Posebno infrastrukturne investicije naj bodo usmerjene, v kolikor je možno, na upravna območja pod ravnijo NUTS III, ležeča neposredno ob mejah. Kadar pa je za redko poseljene regije ugotovljeno, da je razvoj zaradi pomanjkanja primerne infrastrukture zaviran, se le-ta lahko v skladu s točko 10 upošteva v okviru območij, ki presegajo natančno določeno raven NUTS III v obsegu, v kakršnem je glavni cilj te infrastrukture povezan z razvojem območij na ravni NUTS III v Prilogi I.

III.   TRANSNACIONALNO SODELOVANJE (USMERITEV B)

| 12. | Cilj: namen transnacionalnega sodelovanja med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi oblasti je spodbujanje višje stopnje teritorialne integracije med velikimi skupinami evropskih regij, z namenom, da se doseže trajnosten, skladen in uravnotežen razvoj v Skupnosti in boljšo teritorialno integracijo z državami kandidatkami in drugimi sosednimi državami. |
| --- | --- |

12.

Cilj: namen transnacionalnega sodelovanja med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi oblasti je spodbujanje višje stopnje teritorialne integracije med velikimi skupinami evropskih regij, z namenom, da se doseže trajnosten, skladen in uravnotežen razvoj v Skupnosti in boljšo teritorialno integracijo z državami kandidatkami in drugimi sosednimi državami.

| 13. | Območja, ki izpolnjujejo pogoje: za namene transnacionalnega sodelovanja so predlagana območja, ki izpolnjujejo pogoje, sestavljena iz skupin regij, ki so navedene v Prilogi III.
  Te skupine temeljijo na območjih, ki jih pokrivajo programi pobude INTERREG II C in pilotske akcije navedene v členu 10, ki se nanašajo na prostorsko načrtovanje in so prilagojene glede na dosedanje izkušnje. Na tej osnovi lahko države članice in njihove regije predložijo Komisiji v odobritev primerno utemeljene zahteve za spremembo teh skupin. Posebna pozornost bo posvečena zunanjim mejam Skupnosti, s posebnim upoštevanjem širitve, sodelovanju, ki se tiče najbolj oddaljenih regij Skupnosti, zvečanju sodelovanja na področju Jadrana in južnega Baltika in sodelovanju, ki se nanaša na otoške regije. Posledično naj bi predlagane spremembe bile namenjene povečanju sodelovanja med regijami Jadrana in Balkana, ki spadajo k Skupnosti in zunanjimi regijami Balkana. Posebna pozornost bo posvečena štirim transnacionalnim regijam, pri čemer se bo razvijala sosedska razsežnost. |
| --- | --- |

13.

Območja, ki izpolnjujejo pogoje: za namene transnacionalnega sodelovanja so predlagana območja, ki izpolnjujejo pogoje, sestavljena iz skupin regij, ki so navedene v Prilogi III.

Te skupine temeljijo na območjih, ki jih pokrivajo programi pobude INTERREG II C in pilotske akcije navedene v členu 10, ki se nanašajo na prostorsko načrtovanje in so prilagojene glede na dosedanje izkušnje. Na tej osnovi lahko države članice in njihove regije predložijo Komisiji v odobritev primerno utemeljene zahteve za spremembo teh skupin. Posebna pozornost bo posvečena zunanjim mejam Skupnosti, s posebnim upoštevanjem širitve, sodelovanju, ki se tiče najbolj oddaljenih regij Skupnosti, zvečanju sodelovanja na področju Jadrana in južnega Baltika in sodelovanju, ki se nanaša na otoške regije. Posledično naj bi predlagane spremembe bile namenjene povečanju sodelovanja med regijami Jadrana in Balkana, ki spadajo k Skupnosti in zunanjimi regijami Balkana. Posebna pozornost bo posvečena štirim transnacionalnim regijam, pri čemer se bo razvijala sosedska razsežnost.

| 14. | Prednostne naloge: predlogi transnacionalnega sodelovanja naj temeljijo na izkušnji pobude INTERREG II C in upoštevajo prednostne politike Skupnosti kot so Transevropsko omrežje (TEN) in priporočila za teritorialni razvoj Evropske perspektive prostorskega razvoja (ESDP). Istočasno pa je zaradi omejenih finančnih virov in prostranosti vključenih območij pomembno izogniti se razpršitvi naporov in se močno osredotočiti. Za podporo se lahko zaprosi z namenom, da se:






  — | pripravijo operativne prostorske razvojne strategije v transnacionalnem obsegu, vključujoč sodelovanje med mesti ter mestnimi in podeželskimi območji z namenom spodbujanja policentričnega in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- | --- |

14.

Prednostne naloge: predlogi transnacionalnega sodelovanja naj temeljijo na izkušnji pobude INTERREG II C in upoštevajo prednostne politike Skupnosti kot so Transevropsko omrežje (TEN) in priporočila za teritorialni razvoj Evropske perspektive prostorskega razvoja (ESDP). Istočasno pa je zaradi omejenih finančnih virov in prostranosti vključenih območij pomembno izogniti se razpršitvi naporov in se močno osredotočiti. Za podporo se lahko zaprosi z namenom, da se:

—

pripravijo operativne prostorske razvojne strategije v transnacionalnem obsegu, vključujoč sodelovanje med mesti ter mestnimi in podeželskimi območji z namenom spodbujanja policentričnega in trajnostnega razvoja;

| — | spodbuja učinkovit in trajnostni transportni sistem in boljši dostop do informacijske družbe; |
| --- | --- |

—

spodbuja učinkovit in trajnostni transportni sistem in boljši dostop do informacijske družbe;

| — | varuje okolje in spodbuja dobro upravljanje kulturne dediščine in naravnih virov, posebno vodnih virov; |
| --- | --- |

—

varuje okolje in spodbuja dobro upravljanje kulturne dediščine in naravnih virov, posebno vodnih virov;

| — | spodbuja integracija med pomorskimi regijami in integracija otoških regij, vsaka s specifičnimi prednostnimi nalogami in s primerno dodeljenimi finančnimi sredstvi. Spodbujanje integracije med pomorskimi regijami in otoških regij lahko vključuje dejavnosti bilateralnega sodelovanja; |
| --- | --- |

—

spodbuja integracija med pomorskimi regijami in integracija otoških regij, vsaka s specifičnimi prednostnimi nalogami in s primerno dodeljenimi finančnimi sredstvi. Spodbujanje integracije med pomorskimi regijami in otoških regij lahko vključuje dejavnosti bilateralnega sodelovanja;

| — | spodbuja integrirano sodelovanje najbolj oddaljenih regij. |
| --- | --- |

—

spodbuja integrirano sodelovanje najbolj oddaljenih regij.

Izbrani ukrepi morajo podpirati integriran teritorialni pristop, ki ustreza skupnim problemom in priložnostim, in vodi k dejanskim koristim za transnacionalna območja. Prav posebna spodbuda je namenjena sodelovanju med otoškimi in pomorskimi regijami kot tudi sodelovanju med regijami s skupnimi ovirami kot so gorske cone. Prav tako morajo biti določena ključna območja za infrastrukturne investicije. Pri tem se lahko upoštevajo samo infrastrukture s transnacionalnim vplivom. Gradnja avtocest in glavnih cest je izključena. Prav tako morajo izbrane dejavnosti izkazati konkretne, vidne in inovativne rezultate. V primeru problemov pri upravljanju z vodnimi viri zaradi poplav ali suš, so lahko finančna sredstva pobude INTERREG III uporabljena za infrastrukturne investicije.

| 15. | V primeru najbolj oddaljenih regij (francoski čezmorski departmaji, Kanarski otoki, Azori in Madeira) bodo programi sodelovanja:






  — | spodbujali boljšo ekonomsko integracijo in sodelovanje med temi regijami ter med njimi in drugimi državami članicami, |
| --- | --- | --- |

15.

V primeru najbolj oddaljenih regij (francoski čezmorski departmaji, Kanarski otoki, Azori in Madeira) bodo programi sodelovanja:

—

spodbujali boljšo ekonomsko integracijo in sodelovanje med temi regijami ter med njimi in drugimi državami članicami,

| — | izboljšali povezovanja in sodelovanje s sosednjimi tretjimi državami (na Karibih, v Latinski Ameriki, na Atlantskem oceanu, v Severno-Zahodni Afriki, in Indijskem oceanu). |
| --- | --- |

—

izboljšali povezovanja in sodelovanje s sosednjimi tretjimi državami (na Karibih, v Latinski Ameriki, na Atlantskem oceanu, v Severno-Zahodni Afriki, in Indijskem oceanu).

| 16. | Seznam prednostnih tem predstavlja glavne ukrepe, ki se sofinancirajo. Le-ti so podrobno razloženi v Prilogi IV. |
| --- | --- |

16.

Seznam prednostnih tem predstavlja glavne ukrepe, ki se sofinancirajo. Le-ti so podrobno razloženi v Prilogi IV.

IV.   MEDREGIONALNO SODELOVANJE (USMERITEV C)

| 17. | Cilj: namen medregionalnega sodelovanja je izboljšati učinkovitost politik in instrumentov za regionalni razvoj in kohezijo s povezovanjem v omrežja, posebno za razvojno zaostale regije in tiste, ki so v procesu preobrazbe. |
| --- | --- |

17.

Cilj: namen medregionalnega sodelovanja je izboljšati učinkovitost politik in instrumentov za regionalni razvoj in kohezijo s povezovanjem v omrežja, posebno za razvojno zaostale regije in tiste, ki so v procesu preobrazbe.

| 18. | Območja, ki izpolnjujejo pogoje: pogoje izpolnjuje celotna Skupnost. |
| --- | --- |

18.

Območja, ki izpolnjujejo pogoje: pogoje izpolnjuje celotna Skupnost.

| 19. | Prednostne naloge: ta usmeritev pokriva:






  — | ukrepe sodelovanja povezane s specifičnimi temami, ki jih je določila Komisija v Sporočilu o medregionalnem sodelovanju, vključujoč raziskave, tehnološki razvoj ter mala in srednje velika podjetja; informacijsko družbo; turizem, kulturo in zaposlovanje; podjetništvo in okolje, itd. |
| --- | --- | --- |

19.

Prednostne naloge: ta usmeritev pokriva:

—

ukrepe sodelovanja povezane s specifičnimi temami, ki jih je določila Komisija v Sporočilu o medregionalnem sodelovanju, vključujoč raziskave, tehnološki razvoj ter mala in srednje velika podjetja; informacijsko družbo; turizem, kulturo in zaposlovanje; podjetništvo in okolje, itd.

Posebno pozornost je potrebno posvetiti udeležbi otoških in najbolj oddaljenih regij ter držav kandidatk v različnih omrežjih. Gre tudi za spodbujanje sodelovanja med pomorskimi regijami, celo na bilateralnem nivoju.

V.   PRIPRAVA, PREDLOŽITEV IN ODOBRITEV INTERVENCIJ

| 20. | Na podlagi okvirnih finančnih sredstev, ki jih Komisija dodeljuje posamezni državi članici, in določajo meje prožnosti med posameznimi usmeritvami (glej poglavje VII), bodo države članice izvedle temu primerno razdelitev finančnih sredstev na posamezno usmeritev, mejo in regijo. Tako bodo države članice zagotovile primerno uravnoteženost denarne pomoči na obeh straneh meja ob upoštevanju razpoložljivih denarnih sredstev. |
| --- | --- |

20.

Na podlagi okvirnih finančnih sredstev, ki jih Komisija dodeljuje posamezni državi članici, in določajo meje prožnosti med posameznimi usmeritvami (glej poglavje VII), bodo države članice izvedle temu primerno razdelitev finančnih sredstev na posamezno usmeritev, mejo in regijo. Tako bodo države članice zagotovile primerno uravnoteženost denarne pomoči na obeh straneh meja ob upoštevanju razpoložljivih denarnih sredstev.

| 21. | Predloge bodo pripravljali skupni čezmejni ali transnacionalni odbori ali drugi organi, določeni s strani ustreznih regionalnih/lokalnih in nacionalnih organov oblasti in kjer bo primerno, ustreznih nevladnih partnerjev.
  Predlogi se lahko predložijo za vsako usmeritev posebej. V primeru, da partnerji smatrajo kot primerno, pa lahko programi pokrivajo vse tri usmeritve A, B in C, pri čemer morajo biti natančno navedene prednostne naloge, ukrepi in skupne strukture za vsako usmeritev. |
| --- | --- |

21.

Predloge bodo pripravljali skupni čezmejni ali transnacionalni odbori ali drugi organi, določeni s strani ustreznih regionalnih/lokalnih in nacionalnih organov oblasti in kjer bo primerno, ustreznih nevladnih partnerjev.

Predlogi se lahko predložijo za vsako usmeritev posebej. V primeru, da partnerji smatrajo kot primerno, pa lahko programi pokrivajo vse tri usmeritve A, B in C, pri čemer morajo biti natančno navedene prednostne naloge, ukrepi in skupne strukture za vsako usmeritev.

| 22. | Programe, ki se nanašajo na čezmejno sodelovanje (usmeritev A), bodo v skladu z načeli, prednostnimi nalogami in postopki, ki jih točno določajo točke 6 do 11, sestavili regionalni in lokalni organi oblasti na območjih, ki izpolnjujejo pogoje, v partnerstvu z nacionalnimi organi oblasti, v odvisnosti od institucionalnih struktur vsake posamezne države članice.
  Na splošno bo vsak program sestavljen za posamezno mejo s „pod-programi“ za vsako čezmejno regijo, kjer bo primerno. V primerno utemeljenih primerih (npr. zelo dolge meje, točke, kjer se stika več mej, dobro razvite obstoječe strukture sodelovanja) bo program sestavljen za eno čezmejno regijo in lahko pokriva eno ali več meja. |
| --- | --- |

22.

Programe, ki se nanašajo na čezmejno sodelovanje (usmeritev A), bodo v skladu z načeli, prednostnimi nalogami in postopki, ki jih točno določajo točke 6 do 11, sestavili regionalni in lokalni organi oblasti na območjih, ki izpolnjujejo pogoje, v partnerstvu z nacionalnimi organi oblasti, v odvisnosti od institucionalnih struktur vsake posamezne države članice.

Na splošno bo vsak program sestavljen za posamezno mejo s „pod-programi“ za vsako čezmejno regijo, kjer bo primerno. V primerno utemeljenih primerih (npr. zelo dolge meje, točke, kjer se stika več mej, dobro razvite obstoječe strukture sodelovanja) bo program sestavljen za eno čezmejno regijo in lahko pokriva eno ali več meja.

| 23. | Programe, ki se nanašajo na transnacionalno sodelovanje (usmeritev B) bodo v skladu z načeli, prednostnimi nalogami in postopki, ki jih točno določajo točke 6, 7, 8 ter 12 do 16, sestavili nacionalni organi oblasti (ali drugi organi oblasti imenovani s strani držav članic) v tesnem sodelovanju z regionalnimi ali lokalnimi organi oblasti, ki se nahajajo na geografskem območju, kjer poteka transnacionalno sodelovanje. Organi in delovne skupine, ki so delovale v okviru pobude INTERREG II C, bodo v primeru, da bodo zaprošene s strani odgovornih organov oblasti, s svojimi pridobljenimi izkušnjami sodelovale pri pripravljalnih delih.
  Posamezni program je bil sestavljen za vsako področje sodelovanja, kot je določeno v točki 13. |
| --- | --- |

23.

Programe, ki se nanašajo na transnacionalno sodelovanje (usmeritev B) bodo v skladu z načeli, prednostnimi nalogami in postopki, ki jih točno določajo točke 6, 7, 8 ter 12 do 16, sestavili nacionalni organi oblasti (ali drugi organi oblasti imenovani s strani držav članic) v tesnem sodelovanju z regionalnimi ali lokalnimi organi oblasti, ki se nahajajo na geografskem območju, kjer poteka transnacionalno sodelovanje. Organi in delovne skupine, ki so delovale v okviru pobude INTERREG II C, bodo v primeru, da bodo zaprošene s strani odgovornih organov oblasti, s svojimi pridobljenimi izkušnjami sodelovale pri pripravljalnih delih.

Posamezni program je bil sestavljen za vsako področje sodelovanja, kot je določeno v točki 13.

| 24. | Pogoji v zvezi z izvajanjem programov usmeritve C so podrobno razloženi v Sporočilu o medregionalnem sodelovanju. |
| --- | --- |

24.

Pogoji v zvezi z izvajanjem programov usmeritve C so podrobno razloženi v Sporočilu o medregionalnem sodelovanju.

| 25. | Vsebina programov bo podobna tisti v enotnih programskih dokumentih, ki jo opisuje člen 19(3) Splošne uredbe, prilagojena z namenom, da bi izpolnila potrebe in okoliščine čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja in bo vključevala:






  — | Predhodno vrednotenje v skladu s členom 41(2) Splošne uredbe, ki pomeni predvsem analizo prednosti in slabosti glede sodelovanja zadevnega področja in pričakovanega vpliva, zlasti na okolje (lokalno, globalno) in kjer je primerno, enakih možnosti za moške in ženske ter izboljšav uresničenih v strukturah sodelovanja; |
| --- | --- | --- |

25.

Vsebina programov bo podobna tisti v enotnih programskih dokumentih, ki jo opisuje člen 19(3) Splošne uredbe, prilagojena z namenom, da bi izpolnila potrebe in okoliščine čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja in bo vključevala:

—

Predhodno vrednotenje v skladu s členom 41(2) Splošne uredbe, ki pomeni predvsem analizo prednosti in slabosti glede sodelovanja zadevnega področja in pričakovanega vpliva, zlasti na okolje (lokalno, globalno) in kjer je primerno, enakih možnosti za moške in ženske ter izboljšav uresničenih v strukturah sodelovanja;

| — | Poročilo o procesu skupnega programiranja (npr. Odbor za skupno programiranje) vključno s poročilom o načinu posvetovanja partnerjev; |
| --- | --- |

—

Poročilo o procesu skupnega programiranja (npr. Odbor za skupno programiranje) vključno s poročilom o načinu posvetovanja partnerjev;

| — | Strategijo in prednostne naloge za razvoj geografskih območij vključenih v program, ki je razdeljen v pod-programe, kjer je primerno, vključno s prednostnimi nalogami, specifičnimi cilji, kvantificiranimi, kjer je mogoče, in prikazom, kako so v tej strategiji in prednostnih nalogah upoštevane okvirne smernice iz člena 10(3) Splošne uredbe; |
| --- | --- |

—

Strategijo in prednostne naloge za razvoj geografskih območij vključenih v program, ki je razdeljen v pod-programe, kjer je primerno, vključno s prednostnimi nalogami, specifičnimi cilji, kvantificiranimi, kjer je mogoče, in prikazom, kako so v tej strategiji in prednostnih nalogah upoštevane okvirne smernice iz člena 10(3) Splošne uredbe;

| — | Kratek opis ukrepov, če je potrebno s pod-programom za usmeritev A, načrtovanih za izvedbo prednostnih nalog, vključno z informacijami, ki so potrebne za preverjanje skladnosti s členom 87 Pogodbe glede programov pomoči; naravo ukrepov, potrebnih za pripravo, spremljanje in vrednotenje programa; |
| --- | --- |

—

Kratek opis ukrepov, če je potrebno s pod-programom za usmeritev A, načrtovanih za izvedbo prednostnih nalog, vključno z informacijami, ki so potrebne za preverjanje skladnosti s členom 87 Pogodbe glede programov pomoči; naravo ukrepov, potrebnih za pripravo, spremljanje in vrednotenje programa;

| — | Okvirni finančni načrt, ki v skladu s členoma 28 in 29 Splošne uredbe za vsako prednostno nalogo določa za vsako leto dodeljena finančna sredstva, predvidena kot prispevek ESRR ter programov PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, Kohezijskega sklada in ISPA, kjer je primerno Evropske investicijske banke (EIB), kot tudi skupni znesek upravičenega javnega ali enakovrednega financiranja in ocenjenega zasebnega financiranja, ki ustreza tem prispevkom; skupni prispevki finančne pomoči ESRR, načrtovani za vsako leto, ki morajo biti združljivi z ustrezno finančno perspektivo; |
| --- | --- |

—

Okvirni finančni načrt, ki v skladu s členoma 28 in 29 Splošne uredbe za vsako prednostno nalogo določa za vsako leto dodeljena finančna sredstva, predvidena kot prispevek ESRR ter programov PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, Kohezijskega sklada in ISPA, kjer je primerno Evropske investicijske banke (EIB), kot tudi skupni znesek upravičenega javnega ali enakovrednega financiranja in ocenjenega zasebnega financiranja, ki ustreza tem prispevkom; skupni prispevki finančne pomoči ESRR, načrtovani za vsako leto, ki morajo biti združljivi z ustrezno finančno perspektivo;

| — | Določbe za izvajanje programa, ki vključujejo:






  — | določitev skupnih struktur za sodelovanje, ki jih na podlagi posebnih dogovorov upoštevajoč nacionalno zakonodajo določijo pristojni organi oblasti, udeleženi v programu, ki bodo odgovorne za sledeče funkcije:






  — | organ upravljanja v smislu členov 9(n) in 34 Splošne uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Določbe za izvajanje programa, ki vključujejo:

—

določitev skupnih struktur za sodelovanje, ki jih na podlagi posebnih dogovorov upoštevajoč nacionalno zakonodajo določijo pristojni organi oblasti, udeleženi v programu, ki bodo odgovorne za sledeče funkcije:

—

organ upravljanja v smislu členov 9(n) in 34 Splošne uredbe;

| — | plačilni organ v smislu členov 9(o) in 32 Splošne uredbe na programski ravni, in če je potrebno podrejeni plačilni organi; |
| --- | --- |

—

plačilni organ v smislu členov 9(o) in 32 Splošne uredbe na programski ravni, in če je potrebno podrejeni plačilni organi;

| — | skupni tehnični sekretariat za operativno upravljanje programa, posebno za naloge, ki so podrobno razložene v točki 30 brez poseganja v globalno odgovornost organa za upravljanje kot je določeno v členu 34 Splošne uredbe;
  Skupne strukture prevzamejo te tri funkcije (organ upravljanja, plačilni organ in skupni tehnični sekretariat) bodisi posamično ali skupno, ob upoštevanju specifičnosti izvajanja pobude INTERREG III; |
| --- | --- |

—

skupni tehnični sekretariat za operativno upravljanje programa, posebno za naloge, ki so podrobno razložene v točki 30 brez poseganja v globalno odgovornost organa za upravljanje kot je določeno v členu 34 Splošne uredbe;

Skupne strukture prevzamejo te tri funkcije (organ upravljanja, plačilni organ in skupni tehnični sekretariat) bodisi posamično ali skupno, ob upoštevanju specifičnosti izvajanja pobude INTERREG III;

| — | nadzorni odbor za celoten program v skladu s členom 35 Splošne uredbe (glej točko 28); in usmerjevalni odbor (ali, kjer je primerno več odborov) (glej točko 29); |
| --- | --- |

—

nadzorni odbor za celoten program v skladu s členom 35 Splošne uredbe (glej točko 28); in usmerjevalni odbor (ali, kjer je primerno več odborov) (glej točko 29);

| — | Opis navodil za upravljanje programa, vključno s tistimi, ki se tičejo transparentne faze obveščanja javnosti, s čimer je omogočena najvišja možna stopnja udeležbe s strani javnih in zasebnih subjektov, in mehanizmov za lansiranje razpisov za predloge in za skupno izbiranje dejavnosti ter opis vloge Usmerjevalnega odbora (glej točko 29) in različnih odgovornosti za finance in finančni nadzor v skladu s členoma 38 in 39 Splošne uredbe; opis bo vključeval, kjer je primerno, uporabo globalnih nepovratnih sredstev kot je opredeljeno v točki 26; |
| --- | --- |

—

Opis navodil za upravljanje programa, vključno s tistimi, ki se tičejo transparentne faze obveščanja javnosti, s čimer je omogočena najvišja možna stopnja udeležbe s strani javnih in zasebnih subjektov, in mehanizmov za lansiranje razpisov za predloge in za skupno izbiranje dejavnosti ter opis vloge Usmerjevalnega odbora (glej točko 29) in različnih odgovornosti za finance in finančni nadzor v skladu s členoma 38 in 39 Splošne uredbe; opis bo vključeval, kjer je primerno, uporabo globalnih nepovratnih sredstev kot je opredeljeno v točki 26;

| — | Opis sistemov skupnega spremljanja in vrednotenja, vključno z vlogo nadzornega odbora (glej točko 28); kot je predvideno v členu 36(1) Splošne uredbe, bodo pristojni organi oblasti upoštevali metodologijo določanja kazalnikov za spremljanje za namene zbiranja podatkov, pridobljenih pri spremljanju, in priprave ovrednotenja; |
| --- | --- |

—

Opis sistemov skupnega spremljanja in vrednotenja, vključno z vlogo nadzornega odbora (glej točko 28); kot je predvideno v členu 36(1) Splošne uredbe, bodo pristojni organi oblasti upoštevali metodologijo določanja kazalnikov za spremljanje za namene zbiranja podatkov, pridobljenih pri spremljanju, in priprave ovrednotenja;

| — | Opredelitev sistema finančnega poslovanja, ki dovoljuje prenos iz ESRR (po možnosti tudi iz zadevnih nacionalnih režimov sofinanciranja) na posamezni račun vsakega programa, in hitro ter transparentno razpošiljanje teh finančnih sredstev h končnim upravičencem; skupni režimi lahko za ta namen vključujejo podpis dogovora med različnimi organi oblasti držav, ki so udeležene v programu kot tudi obveznost različnih partnerjev, na projektni ravni, da podpišejo sporazum o vzajemnih finančnih in pravnih odgovornostih; |
| --- | --- |

—

Opredelitev sistema finančnega poslovanja, ki dovoljuje prenos iz ESRR (po možnosti tudi iz zadevnih nacionalnih režimov sofinanciranja) na posamezni račun vsakega programa, in hitro ter transparentno razpošiljanje teh finančnih sredstev h končnim upravičencem; skupni režimi lahko za ta namen vključujejo podpis dogovora med različnimi organi oblasti držav, ki so udeležene v programu kot tudi obveznost različnih partnerjev, na projektni ravni, da podpišejo sporazum o vzajemnih finančnih in pravnih odgovornostih;

| — | Opis specifičnih načinov in postopkov preverjanja programa, pri čemer so točno določene različne odgovornosti za finance in finančni nadzor v skladu s členoma 38 in 39 Splošne uredbe; |
| --- | --- |

—

Opis specifičnih načinov in postopkov preverjanja programa, pri čemer so točno določene različne odgovornosti za finance in finančni nadzor v skladu s členoma 38 in 39 Splošne uredbe;

| — | Informacije o virih, potrebnih za pripravo, spremljanje in ovrednotenje pomoči. |
| --- | --- |

—

Informacije o virih, potrebnih za pripravo, spremljanje in ovrednotenje pomoči.

| 26. | Na ta način sestavljene programe bodo organi oblasti, določeni s strani zadevnih držav članic in v dogovoru s temi državami članicami, predložili Komisiji v odobritev.
  Ko Komisija odobri posamezni program, bo dodelila prispevek iz ESRR brez finančne razdelitve po posamezni državi članici. Komisija lahko podeli tudi globalna nepovratna sredstva za celotni ali delni program v dogovoru z zadevnimi državami članicami. |
| --- | --- |

26.

Na ta način sestavljene programe bodo organi oblasti, določeni s strani zadevnih držav članic in v dogovoru s temi državami članicami, predložili Komisiji v odobritev.

Ko Komisija odobri posamezni program, bo dodelila prispevek iz ESRR brez finančne razdelitve po posamezni državi članici. Komisija lahko podeli tudi globalna nepovratna sredstva za celotni ali delni program v dogovoru z zadevnimi državami članicami.

| 27. | Vsak program bo dopolnjen s programskim dopolnilom, kot je opredeljeno v členu 9(m) in opisano v členu 18(3) Splošne uredbe.
  To programsko dopolnilo bo poslano Komisiji najpozneje tri mesece po odobritvi programa s strani Komisije. Programsko dopolnilo bo pripravljeno v skladu z enakimi navodili za sodelovanje in partnerstvo, kot so tista za vodenje programa. |
| --- | --- |

27.

Vsak program bo dopolnjen s programskim dopolnilom, kot je opredeljeno v členu 9(m) in opisano v členu 18(3) Splošne uredbe.

To programsko dopolnilo bo poslano Komisiji najpozneje tri mesece po odobritvi programa s strani Komisije. Programsko dopolnilo bo pripravljeno v skladu z enakimi navodili za sodelovanje in partnerstvo, kot so tista za vodenje programa.

VI.   SPREMLJANJE, IZVAJANJE IN VREDNOTENJE INTERVENCIJ

| 28. | Spremljanje programa bo izvajal nadzorni odbor za program v skladu s členom 35 Splošne uredbe. Glavne dolžnosti odbora, ki se sestane vsaj enkrat letno, so:






  — | potrditi ali odobriti programsko dopolnilo; |
| --- | --- | --- |

28.

Spremljanje programa bo izvajal nadzorni odbor za program v skladu s členom 35 Splošne uredbe. Glavne dolžnosti odbora, ki se sestane vsaj enkrat letno, so:

—

potrditi ali odobriti programsko dopolnilo;

| — | v skladu s členom 14 Splošne uredbe vpeljati merila, ki se uporabljajo za izbiro dejavnosti z namenom določanja čezmejne ali transnacionalne narave ali interesa teh dejavnosti; |
| --- | --- |

—

v skladu s členom 14 Splošne uredbe vpeljati merila, ki se uporabljajo za izbiro dejavnosti z namenom določanja čezmejne ali transnacionalne narave ali interesa teh dejavnosti;

| — | pozneje predložiti dopolnila k programu ali programskemu dopolnilu; |
| --- | --- |

—

pozneje predložiti dopolnila k programu ali programskemu dopolnilu;

| — | spremljati in ovrednotiti program kot celoto in odobriti formalne pogoje za razpis za predloge. |
| --- | --- |

—

spremljati in ovrednotiti program kot celoto in odobriti formalne pogoje za razpis za predloge.

Nadzorni odbor vključuje predstavnike regionalnih in lokalnih organov oblasti ter nacionalnih organov oblasti, če slednji tako želijo. Udeležba ekonomskih in socialnih partnerjev ter nevladnih organizacij je zaželena, izvaja pa se glede na pogoje člena 8 Splošne uredbe. Komisija in, kjer je primerno, Evropska investicijska banka (EIB) bo pri delu nadzornega odbora udeležena kot svetovalec.

| 29. | Skupno izbiro dejavnosti in koordinirano spremljanje njihovega izvajanja bo izvajal en, po potrebi več usmerjevalnih odborov za dejavnosti, organizirane za vsak pod-program. Ta odbor bo imenovan po enakih načelih sodelovanja in partnerstva kot nadzorni odbor. Komisija je lahko prisotna kot opazovalec.
  Obstaja možnost, da dolžnosti usmerjevalnega odbora izvaja nadzorni odbor, ki deluje tudi kot usmerjevalni odbor. |
| --- | --- |

29.

Skupno izbiro dejavnosti in koordinirano spremljanje njihovega izvajanja bo izvajal en, po potrebi več usmerjevalnih odborov za dejavnosti, organizirane za vsak pod-program. Ta odbor bo imenovan po enakih načelih sodelovanja in partnerstva kot nadzorni odbor. Komisija je lahko prisotna kot opazovalec.

Obstaja možnost, da dolžnosti usmerjevalnega odbora izvaja nadzorni odbor, ki deluje tudi kot usmerjevalni odbor.

| 30. | Organu za upravljanje pomaga pri izvajanju njegovih nalog skupni tehnični sekretariat, kjer se sicer ne predpostavlja njegova lastna funkcija.
  Poleg odgovornosti v skladu s členom 34 Splošne uredbe je organ za upravljanje (glej točko 25) odgovoren za organizacijo priprave odločitev, ki jih morajo sprejeti nadzorni in usmerjevalni odbori. Zlasti bo sprejel, pretehtal in podal predhodno oceno dejavnosti predlaganih za financiranje ali pa bo koordiniral takšne naloge. Prav tako bo koordiniral delo organov oblasti ali organov, določenih kot zahtevano, za izvajanje različnih pod-programov in ukrepov. |
| --- | --- |

30.

Organu za upravljanje pomaga pri izvajanju njegovih nalog skupni tehnični sekretariat, kjer se sicer ne predpostavlja njegova lastna funkcija.

Poleg odgovornosti v skladu s členom 34 Splošne uredbe je organ za upravljanje (glej točko 25) odgovoren za organizacijo priprave odločitev, ki jih morajo sprejeti nadzorni in usmerjevalni odbori. Zlasti bo sprejel, pretehtal in podal predhodno oceno dejavnosti predlaganih za financiranje ali pa bo koordiniral takšne naloge. Prav tako bo koordiniral delo organov oblasti ali organov, določenih kot zahtevano, za izvajanje različnih pod-programov in ukrepov.

| 31. | Prispevek ESRR bo nakazan na posamezni bančni račun v imenu plačilnega organa ali organa za upravljanje (kjer upravlja tudi funkcijo plačilnega organa). Glede na odločitve usmerjevalnega odbora ali nadzornega odbora, ki deluje kot usmerjevalni odbor, ki se nanašajo na izbor projektov, bo plačilni organ te prispevke ESRR v skladu s členom 32(1), zadnji pododstavek Splošne uredbe nakazal končnim upravičencem ali, kjer je primerno, organom oblasti ali organom, določenim, kot je zahtevano, za izvajanje različnih pod-programov in ukrepov. V tem primeru bodo ti organi oblasti nakazali prispevek končnim upravičencem. V primeru dejavnosti, ki vključujejo partnerje različnih držav članic, bo končni upravičenec partner, ki izvaja dejavnost, ki bo prevzela finančno poslovanje in koordinirala različne partnerje v dejavnosti. Ta partner bo nosil finančno in pravno odgovornost do organa za upravljanje. Z drugimi partnerji bo, po možnosti v obliki sporazuma, določil razdelitev vzajemnih odgovornosti. |
| --- | --- |

31.

Prispevek ESRR bo nakazan na posamezni bančni račun v imenu plačilnega organa ali organa za upravljanje (kjer upravlja tudi funkcijo plačilnega organa). Glede na odločitve usmerjevalnega odbora ali nadzornega odbora, ki deluje kot usmerjevalni odbor, ki se nanašajo na izbor projektov, bo plačilni organ te prispevke ESRR v skladu s členom 32(1), zadnji pododstavek Splošne uredbe nakazal končnim upravičencem ali, kjer je primerno, organom oblasti ali organom, določenim, kot je zahtevano, za izvajanje različnih pod-programov in ukrepov. V tem primeru bodo ti organi oblasti nakazali prispevek končnim upravičencem. V primeru dejavnosti, ki vključujejo partnerje različnih držav članic, bo končni upravičenec partner, ki izvaja dejavnost, ki bo prevzela finančno poslovanje in koordinirala različne partnerje v dejavnosti. Ta partner bo nosil finančno in pravno odgovornost do organa za upravljanje. Z drugimi partnerji bo, po možnosti v obliki sporazuma, določil razdelitev vzajemnih odgovornosti.

| 32. | Za programe se bo uporabljal Naslov III Splošne uredbe (Prispevki in finančno poslovanje skladov) in predpisi o spremljanju, vrednotenju in finančnemu nadzoru, z izjemo člena 44. V skladu s členom 21(4) Splošne uredbe se programi lahko spremenijo na zahtevo držav članic ali Komisije v soglasju z zadevnimi državami članicami po vmesnem vrednotenju iz člena 42 te Uredbe. |
| --- | --- |

32.

Za programe se bo uporabljal Naslov III Splošne uredbe (Prispevki in finančno poslovanje skladov) in predpisi o spremljanju, vrednotenju in finančnemu nadzoru, z izjemo člena 44. V skladu s členom 21(4) Splošne uredbe se programi lahko spremenijo na zahtevo držav članic ali Komisije v soglasju z zadevnimi državami članicami po vmesnem vrednotenju iz člena 42 te Uredbe.

| 33. | [izbrisano] |
| --- | --- |

33.

[izbrisano]

VII.   KOORDINACIJA MED ESRR, PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EDF, SAPARD in ISPA

| 34. | Za namene prvega pododstavka člena 20(2) Splošne uredbe zadeva koordinacija med pomočjo v okviru ESRR in drugimi instrumenti, ki prispevajo k financiranju pobude INTERREG III, geografsko opredelitev območij, večletno programiranje, upravičenost dejavnosti in mehanizme za izvajanje, spremljanje, vrednotenje in nadzor.
  Proces bistvenega izboljšanja skupnih struktur v primerjavi s situacijo v prejšnjih obdobjih programiranja, kot je omenjeno v točki 8, se bo v zvezi s programi sodelovanja, ki so opisani v tem poglavju, izvajal tudi v bodoče, glede na stopnjo napredka, ki je bil narejen v zvezi s koordinacijo med ESRR in drugimi finančnimi instrumenti.
  Komisija se obveže, da bo posvetovalnemu odboru, omenjenem v členu 48(3)(d) Splošne uredbe enkrat letno podala poročilo o napredku, ki je bil dosežen glede koordinacije med ESRR in drugimi finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

34.

Za namene prvega pododstavka člena 20(2) Splošne uredbe zadeva koordinacija med pomočjo v okviru ESRR in drugimi instrumenti, ki prispevajo k financiranju pobude INTERREG III, geografsko opredelitev območij, večletno programiranje, upravičenost dejavnosti in mehanizme za izvajanje, spremljanje, vrednotenje in nadzor.

Proces bistvenega izboljšanja skupnih struktur v primerjavi s situacijo v prejšnjih obdobjih programiranja, kot je omenjeno v točki 8, se bo v zvezi s programi sodelovanja, ki so opisani v tem poglavju, izvajal tudi v bodoče, glede na stopnjo napredka, ki je bil narejen v zvezi s koordinacijo med ESRR in drugimi finančnimi instrumenti.

Komisija se obveže, da bo posvetovalnemu odboru, omenjenem v členu 48(3)(d) Splošne uredbe enkrat letno podala poročilo o napredku, ki je bil dosežen glede koordinacije med ESRR in drugimi finančnimi instrumenti.

| 34.a | V Sporočilu o sosedskem instrumentu je Komisija predstavila stališče Sosedskega programa za obdobje 2004 – 2006. Sosedski programi bodo podpirali čezmejno in transnacionalno sodelovanje vzdolž zunanje meje Evropske unije z državami, ki niso kandidatke in bodo temeljili na obstoječih ali načrtovanih INTERREG programih in strukturah. Vzpostavitev Sosedskih programov bo omogočila opredelitev novih sistemov za upoštevanje postopkov za pripravo, predložitev in izbiro skupnih projektov, s čimer se bo zvišala stopnja udeležbe in lastništva upravičencev na zunanji strani meja. Komisija je 23. oktobra 2003 predstavila Zabeležko z navodili (9) glede priprave Sosedskih programov, kjer so opisani koraki potrebni za oblikovanje Sosedskega programa in podani nasveti o tem, kako spremeniti obstoječe dokumente, strukture in delovne metode. |
| --- | --- |

34.a

V Sporočilu o sosedskem instrumentu je Komisija predstavila stališče Sosedskega programa za obdobje 2004 – 2006. Sosedski programi bodo podpirali čezmejno in transnacionalno sodelovanje vzdolž zunanje meje Evropske unije z državami, ki niso kandidatke in bodo temeljili na obstoječih ali načrtovanih INTERREG programih in strukturah. Vzpostavitev Sosedskih programov bo omogočila opredelitev novih sistemov za upoštevanje postopkov za pripravo, predložitev in izbiro skupnih projektov, s čimer se bo zvišala stopnja udeležbe in lastništva upravičencev na zunanji strani meja. Komisija je 23. oktobra 2003 predstavila Zabeležko z navodili (9) glede priprave Sosedskih programov, kjer so opisani koraki potrebni za oblikovanje Sosedskega programa in podani nasveti o tem, kako spremeniti obstoječe dokumente, strukture in delovne metode.

Čezmejno sodelovanje (usmeritev A)

| 35. | Za namene čezmejnega sodelovanja prek zunanjih meja Skupnosti bodo v predloge programov, ki jih bodo v državah članicah določeni organi oblasti v dogovoru z zadevnimi sosednjimi državami predložili Komisiji, vključena mejna območja sosednjih držav. Določitev teh območij se mora skladati s kriteriji, ki so bili sprejeti za pobudo INTERREG III. Z ozirom na cono NUTS III, navedeno v Prilogi I, ki je udeležena v različnih čezmejnih programih sodelovanja in vključuje države, ki uživajo ugodnosti iz PHARE – CBC, ali udeležbo con NUTS III, zajetih v točki 10, drugi odstavek, v teh programih, bodo podrobnosti te udeležbe dogovorjene med Komisijo in organi oblasti določenimi v državah članicah, v dogovoru z mejnimi zadevnimi državami. |
| --- | --- |

35.

Za namene čezmejnega sodelovanja prek zunanjih meja Skupnosti bodo v predloge programov, ki jih bodo v državah članicah določeni organi oblasti v dogovoru z zadevnimi sosednjimi državami predložili Komisiji, vključena mejna območja sosednjih držav. Določitev teh območij se mora skladati s kriteriji, ki so bili sprejeti za pobudo INTERREG III. Z ozirom na cono NUTS III, navedeno v Prilogi I, ki je udeležena v različnih čezmejnih programih sodelovanja in vključuje države, ki uživajo ugodnosti iz PHARE – CBC, ali udeležbo con NUTS III, zajetih v točki 10, drugi odstavek, v teh programih, bodo podrobnosti te udeležbe dogovorjene med Komisijo in organi oblasti določenimi v državah članicah, v dogovoru z mejnimi zadevnimi državami.

| 36. | Program INTERREG III za čezmejno sodelovanje (usmeritev A), kot je določeno v točkah 21, 22, 25 in 26, bo skupni čezmejni programski dokument, omenjen v členu 7 Uredbe Komisije (ES) št. 2760/98 z dne 18. decembra o programu PHARE-CBC (10), v nadaljevanju opisane kot „Uredba PHARE-CBC“. V primeru financiranja s strani ESRR se bo o prispevku iz Sklada odločila Komisija, ko bo odobrila program. Prispevki skladov PHARE-CBC, TACIS, MEDA, CARDS, SAPARD (Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja) in ISPA se bodo dodelili v skladu z načeli in predpisi teh instrumentov in zneski, predstavljeni v finančnem načrtu, bodo okvirni. Pozornost bo namenjena ustrezni uravnoteženosti financiranja na obeh straneh zadevnih meja, ob upoštevanju razpoložljivih sredstev, razlik na ravni ekonomskega razvoja in absorpcijskih zmožnosti. |
| --- | --- |

36.

Program INTERREG III za čezmejno sodelovanje (usmeritev A), kot je določeno v točkah 21, 22, 25 in 26, bo skupni čezmejni programski dokument, omenjen v členu 7 Uredbe Komisije (ES) št. 2760/98 z dne 18. decembra o programu PHARE-CBC (10), v nadaljevanju opisane kot „Uredba PHARE-CBC“. V primeru financiranja s strani ESRR se bo o prispevku iz Sklada odločila Komisija, ko bo odobrila program. Prispevki skladov PHARE-CBC, TACIS, MEDA, CARDS, SAPARD (Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja) in ISPA se bodo dodelili v skladu z načeli in predpisi teh instrumentov in zneski, predstavljeni v finančnem načrtu, bodo okvirni. Pozornost bo namenjena ustrezni uravnoteženosti financiranja na obeh straneh zadevnih meja, ob upoštevanju razpoložljivih sredstev, razlik na ravni ekonomskega razvoja in absorpcijskih zmožnosti.

| 37. | V primeru ISPA, v skladu s členom 2(2), drugi pododstavek, Uredbe Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi Instrumenta predpristopnih strukturnih politik (11), se lahko izjeme dovolijo pri vlogah najmanjše velikosti (5 milijonov EUR), ki se načeloma zahtevajo za ukrepe v okviru tega instrumenta, ob upoštevanju posebnih pogojev določenih s strani Komisije na podlagi posebnih priporočil nadzornega odbora. |
| --- | --- |

37.

V primeru ISPA, v skladu s členom 2(2), drugi pododstavek, Uredbe Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi Instrumenta predpristopnih strukturnih politik (11), se lahko izjeme dovolijo pri vlogah najmanjše velikosti (5 milijonov EUR), ki se načeloma zahtevajo za ukrepe v okviru tega instrumenta, ob upoštevanju posebnih pogojev določenih s strani Komisije na podlagi posebnih priporočil nadzornega odbora.

| 38. | Nadzorni odbor, usmerjevalni odbor(i), skupni tehnični sekretariat in, kjer je primerno, odbor za upravljanje (glej točko 25) se bodo ustanovili z udeležbo predstavnikov tretjih držav, ki so udeležene v teh programih.
  Kjer skupni odbor za upravljanje ni možen, bodo predstavniki tretjih držav sodelovali pri aktivnostih odbora za upravljanje v okviru njihovih zadevnih pristojnosti. |
| --- | --- |

38.

Nadzorni odbor, usmerjevalni odbor(i), skupni tehnični sekretariat in, kjer je primerno, odbor za upravljanje (glej točko 25) se bodo ustanovili z udeležbo predstavnikov tretjih držav, ki so udeležene v teh programih.

Kjer skupni odbor za upravljanje ni možen, bodo predstavniki tretjih držav sodelovali pri aktivnostih odbora za upravljanje v okviru njihovih zadevnih pristojnosti.

| 39. | V primeru programov, ki so financirani s strani ESRR in PHARE-CBC, tvorita nadzorni odbor za program, kot je opisano v točki 28, in odbor za skupno sodelovanje, kot je opisano v členu 7 Uredbe PHARE-CBC, skupni odbor, v nadaljevanju „Nadzorni odbor INTERREG/PHARE-CBC “.
  Nadzorni odbor INTERREG/PHARE-CBC se bo odločal o internem poslovniku ob upoštevanju institucionalnih, pravnih in finančnih sistemov zadevnih držav. Ta poslovnik bo, kjer je primerno, podal podrobnosti o uporabi točke 28 in člena 7 Uredbe PHARE-CBC.
  Nadzorni odbor INTERREG/PHARE-CBC bo vključeval predstavnike pristojnih organov oblasti v državah članicah in zadevnih tretjih državah in Komisije ter, kjer je primerno, predstavnike EIB. Predstavnik(i) Komisije in, kjer je primerno, EIB bo pri delu Nadzornega odbora INTERREG/PHARE-CBC glede aktivnosti sofinanciranih iz ESRR udeležen kot svetovalec. Odgovornost tega odbora je, da potrdi programsko dopolnilo v skladu s členom 15 Splošne uredbe ali odobri spremembe k programskemu dopolnilu. |
| --- | --- |

39.

V primeru programov, ki so financirani s strani ESRR in PHARE-CBC, tvorita nadzorni odbor za program, kot je opisano v točki 28, in odbor za skupno sodelovanje, kot je opisano v členu 7 Uredbe PHARE-CBC, skupni odbor, v nadaljevanju „Nadzorni odbor INTERREG/PHARE-CBC “.

Nadzorni odbor INTERREG/PHARE-CBC se bo odločal o internem poslovniku ob upoštevanju institucionalnih, pravnih in finančnih sistemov zadevnih držav. Ta poslovnik bo, kjer je primerno, podal podrobnosti o uporabi točke 28 in člena 7 Uredbe PHARE-CBC.

Nadzorni odbor INTERREG/PHARE-CBC bo vključeval predstavnike pristojnih organov oblasti v državah članicah in zadevnih tretjih državah in Komisije ter, kjer je primerno, predstavnike EIB. Predstavnik(i) Komisije in, kjer je primerno, EIB bo pri delu Nadzornega odbora INTERREG/PHARE-CBC glede aktivnosti sofinanciranih iz ESRR udeležen kot svetovalec. Odgovornost tega odbora je, da potrdi programsko dopolnilo v skladu s členom 15 Splošne uredbe ali odobri spremembe k programskemu dopolnilu.

| 40. | Usmerjevalni odbor ali odbori ali Nadzorni odbor INTERREG/PHARE-CBC delujoč kot usmerjevalni odbor (glej točko 29) bo izbral aktivnosti in projekte na podlagi njihove upravičenosti do prispevkov pobude INTERREG III. |
| --- | --- |

40.

Usmerjevalni odbor ali odbori ali Nadzorni odbor INTERREG/PHARE-CBC delujoč kot usmerjevalni odbor (glej točko 29) bo izbral aktivnosti in projekte na podlagi njihove upravičenosti do prispevkov pobude INTERREG III.

| 41. | Odobritev dejavnosti ali projektov, ki se financirajo v okviru programa, bo potekala glede na specifične predpise ESRR in katerega koli drugega finančnega instrumenta, ki prispeva k programu. |
| --- | --- |

41.

Odobritev dejavnosti ali projektov, ki se financirajo v okviru programa, bo potekala glede na specifične predpise ESRR in katerega koli drugega finančnega instrumenta, ki prispeva k programu.

| 42. | Odobritev projektov, ki se financirajo s PHARE-CBC, bo potekala v skladu s postopkom, ki je določen s členoma 7(3) in 8 Uredbe PHARE-CBC.
  V skladu s členom 5(2) te Uredbe bo veljal poseben predpis glede omejenega odstotka programov za male projekte, ki zajemajo lokalne subjekte. Male projekte, ki so upravičeni do financiranja iz PHARE-CBC le v primeru, da prispevek Skupnosti ne presega 50 000 EUR, bo odobril odbor za skupno sodelovanje ali poseben usmerjevalni odbor, ki je odgovoren za takšne male projekte.
  Programi subvencij na področju Ekonomske in socialne kohezije lahko financirajo projekte v razponu od 50 000 do 2 milijonov EUR (prispevek Skupnosti). Posamezni projekti v okviru programov subvencij so določeni s pomočjo razpisov za predloge, odobri pa jih odbor za skupno sodelovanje.
  Za projekte, ki ne spadajo v programe subvencij, so izjeme pri sicer zahtevani najmanjši velikosti projekta (2 milijona EUR) dovoljene le na podlagi ocenjevanja vsakega primera posebej in v danih okoliščinah dejanskega čezmejnega sodelovanja, ki spadajo v okvir prednostnih nalog, določenih v skupnih čezmejnih programskih dokumentih. Nadzorni odbor INTERREG/PHARE-CBC (glej točko 39) bo podal specifična priporočila glede izjem pri najmanjši velikosti projekta v skladu s postopki v prvem odstavku te točke. Na podlagi ocenjevanja posameznega primera na tistih obmejnih območjih, ki izpolnjujejo pogoje, navedene v členu 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1266/99 z dne 21. junija 1999 o usklajevanju pomoči za države prosilke v okviru predpristopne strategije (12), glede koordinacije predpristopnih instrumentov, lahko predhodni nadzor Komisije nadomesti „razširjen decentraliziran izvajalski sistem“ z naknadnim nadzorom Komisije. |
| --- | --- |

42.

Odobritev projektov, ki se financirajo s PHARE-CBC, bo potekala v skladu s postopkom, ki je določen s členoma 7(3) in 8 Uredbe PHARE-CBC.

V skladu s členom 5(2) te Uredbe bo veljal poseben predpis glede omejenega odstotka programov za male projekte, ki zajemajo lokalne subjekte. Male projekte, ki so upravičeni do financiranja iz PHARE-CBC le v primeru, da prispevek Skupnosti ne presega 50 000 EUR, bo odobril odbor za skupno sodelovanje ali poseben usmerjevalni odbor, ki je odgovoren za takšne male projekte.

Programi subvencij na področju Ekonomske in socialne kohezije lahko financirajo projekte v razponu od 50 000 do 2 milijonov EUR (prispevek Skupnosti). Posamezni projekti v okviru programov subvencij so določeni s pomočjo razpisov za predloge, odobri pa jih odbor za skupno sodelovanje.

Za projekte, ki ne spadajo v programe subvencij, so izjeme pri sicer zahtevani najmanjši velikosti projekta (2 milijona EUR) dovoljene le na podlagi ocenjevanja vsakega primera posebej in v danih okoliščinah dejanskega čezmejnega sodelovanja, ki spadajo v okvir prednostnih nalog, določenih v skupnih čezmejnih programskih dokumentih. Nadzorni odbor INTERREG/PHARE-CBC (glej točko 39) bo podal specifična priporočila glede izjem pri najmanjši velikosti projekta v skladu s postopki v prvem odstavku te točke. Na podlagi ocenjevanja posameznega primera na tistih obmejnih območjih, ki izpolnjujejo pogoje, navedene v členu 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1266/99 z dne 21. junija 1999 o usklajevanju pomoči za države prosilke v okviru predpristopne strategije (12), glede koordinacije predpristopnih instrumentov, lahko predhodni nadzor Komisije nadomesti „razširjen decentraliziran izvajalski sistem“ z naknadnim nadzorom Komisije.

Transnacionalno sodelovanje (usmeritev B)

| 43. | Tretje države so lahko udeležene v transnacionalnem sodelovanju kot je določeno v poglavju III teh smernic, na podlagi predlogov programov, ki jih Komisiji predložijo določeni organi oblasti v državah članicah v dogovoru z zadevnimi tretjimi državami.
  Projekti v državah, ki finančno podporo pridobijo s pomočjo PHARE, ki je povezan s transnacionalnim sodelovanjem INTERREG III, se lahko podprejo s pomočjo nacionalnih programov PHARE.
  V primerih financiranja iz ESRR, se bo Komisija odločila glede prispevka Sklada, ko odobri posamezni program. V primeru PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EDF, SAPARD in ISPA, pa bo odobritev projektov, ki se potegujejo za financiranje iz teh programov, sledila postopkom, ki so določeni v njihovih zadevnih predpisih in operativnih pravilih vključno, kjer je primerno, s postopki, ki so podrobno razloženi v Sporočilu o sosedskem instrumentu.
  Tudi točka 37 je lahko, kjer je primerno, uporabljena za transnacionalno sodelovanje. |
| --- | --- |

43.

Tretje države so lahko udeležene v transnacionalnem sodelovanju kot je določeno v poglavju III teh smernic, na podlagi predlogov programov, ki jih Komisiji predložijo določeni organi oblasti v državah članicah v dogovoru z zadevnimi tretjimi državami.

Projekti v državah, ki finančno podporo pridobijo s pomočjo PHARE, ki je povezan s transnacionalnim sodelovanjem INTERREG III, se lahko podprejo s pomočjo nacionalnih programov PHARE.

V primerih financiranja iz ESRR, se bo Komisija odločila glede prispevka Sklada, ko odobri posamezni program. V primeru PHARE, TACIS, MEDA, CARDS, EDF, SAPARD in ISPA, pa bo odobritev projektov, ki se potegujejo za financiranje iz teh programov, sledila postopkom, ki so določeni v njihovih zadevnih predpisih in operativnih pravilih vključno, kjer je primerno, s postopki, ki so podrobno razloženi v Sporočilu o sosedskem instrumentu.

Tudi točka 37 je lahko, kjer je primerno, uporabljena za transnacionalno sodelovanje.

| 44. | Komisija bo zagotovila uporabo točk 38 do 42 za transnacionalno sodelovanje. |
| --- | --- |

44.

Komisija bo zagotovila uporabo točk 38 do 42 za transnacionalno sodelovanje.

Medregionalno sodelovanje (usmeritev C)

| 45. | Koordinacija med ESRR in zunanjimi finančnimi instrumenti glede usmeritve C je predpisana v Sporočilu o medregionalnem sodelovanju. |
| --- | --- |

45.

Koordinacija med ESRR in zunanjimi finančnimi instrumenti glede usmeritve C je predpisana v Sporočilu o medregionalnem sodelovanju.

| 46. | [izbrisano]. |
| --- | --- |

46.

[izbrisano].

VIII.   FINANCIRANJE

| 47. | Pobuda Skupnosti INTERREG III se bo skupno financirala s strani držav članic in Skupnosti. |
| --- | --- |

47.

Pobuda Skupnosti INTERREG III se bo skupno financirala s strani držav članic in Skupnosti.

| 48. | V soglasju s členom 20(2) Splošne uredbe je skupni prispevek ESRR za pobudo INTERREG III v obdobju med 2000-2006 določen v višini 4 875 milijonov EUR, na podlagi cen iz leta 1999. V skladu s členom 7(7) Splošne uredbe se je prispevek ESRR do leta 2003 indeksiral 2 % na leto in določil na nivoju cen iz leta 2003 za obdobje od 2004 do 2006. Komisija je zdaj določila tudi stopnjo indeksacije, ki se uporablja za obdobje od 2004 do 2006. Brez poseganja v izjeme, ki so predvidene v členu 29(3)(a) te Uredbe, bo zgornja meja prispevka ESRR 75 % celotnih stroškov v regijah zajetih v Cilju 1 in 50 % drugod.
  V soglasju s sklepnimi ugotovitvami pristopnih pogajanj znaša skupni prispevek ESRR za nove države članice za pobudo INTERREG III v obdobju od 2004-2006 425 milijonov EUR, na podlagi cen iz leta 1999.
  Komisija bo sprejela okvirna finančna sredstva, ki se dodelijo vsaki posamezni državi članici. Pri razdeljevanju tega zneska bodo države članice zagotovile, da bo okvirno vsaj 50 % njihovih skupnih dodelitev za pobudo INTERREG III namenjenih za čezmejno sodelovanje v okviru usmeritve A. Komisija in države članice bodo zagotovile tudi, da so vse meje obravnavane na nepristranski način. Vsaj 14 % okvirnih finančnih sredstev za vsako državo članico bo dodeljenih za usmeritev B, 6 % pa za usmeritev C. |
| --- | --- |

48.

V soglasju s členom 20(2) Splošne uredbe je skupni prispevek ESRR za pobudo INTERREG III v obdobju med 2000-2006 določen v višini 4 875 milijonov EUR, na podlagi cen iz leta 1999. V skladu s členom 7(7) Splošne uredbe se je prispevek ESRR do leta 2003 indeksiral 2 % na leto in določil na nivoju cen iz leta 2003 za obdobje od 2004 do 2006. Komisija je zdaj določila tudi stopnjo indeksacije, ki se uporablja za obdobje od 2004 do 2006. Brez poseganja v izjeme, ki so predvidene v členu 29(3)(a) te Uredbe, bo zgornja meja prispevka ESRR 75 % celotnih stroškov v regijah zajetih v Cilju 1 in 50 % drugod.

V soglasju s sklepnimi ugotovitvami pristopnih pogajanj znaša skupni prispevek ESRR za nove države članice za pobudo INTERREG III v obdobju od 2004-2006 425 milijonov EUR, na podlagi cen iz leta 1999.

Komisija bo sprejela okvirna finančna sredstva, ki se dodelijo vsaki posamezni državi članici. Pri razdeljevanju tega zneska bodo države članice zagotovile, da bo okvirno vsaj 50 % njihovih skupnih dodelitev za pobudo INTERREG III namenjenih za čezmejno sodelovanje v okviru usmeritve A. Komisija in države članice bodo zagotovile tudi, da so vse meje obravnavane na nepristranski način. Vsaj 14 % okvirnih finančnih sredstev za vsako državo članico bo dodeljenih za usmeritev B, 6 % pa za usmeritev C.

| 49. | Za ustrezne tretje države, ki so udeležene v pobudi INTERREG III, se bo sodelovanje podprlo s prispevki iz PHARE-CBC, kot tudi iz nacionalnih programov ISPA, SAPARD in PHARE, kjer je primerno. Za koordinirane aktivnosti so dodelitve za programe TACIS, MEDA, CARDS in EDF določene in v skladu z obstoječimi operativnimi predpisi in, kjer je primerno, v skladu s Sporočilom o sosedskem instrumentu, z namenom maksimiranja čezmejnega in transnacionalnega sodelovanja prek zunanjih meja Skupnosti.
  Tudi posojila Evropske investicijske banke (EIB) so lahko na razpolago. |
| --- | --- |

49.

Za ustrezne tretje države, ki so udeležene v pobudi INTERREG III, se bo sodelovanje podprlo s prispevki iz PHARE-CBC, kot tudi iz nacionalnih programov ISPA, SAPARD in PHARE, kjer je primerno. Za koordinirane aktivnosti so dodelitve za programe TACIS, MEDA, CARDS in EDF določene in v skladu z obstoječimi operativnimi predpisi in, kjer je primerno, v skladu s Sporočilom o sosedskem instrumentu, z namenom maksimiranja čezmejnega in transnacionalnega sodelovanja prek zunanjih meja Skupnosti.

Tudi posojila Evropske investicijske banke (EIB) so lahko na razpolago.

| 50. | V namene izvajanja pobude INTERREG III bo ESRR v skladu s členom 3(2) Uredbe ESRR financiral ukrepe za razvoj podeželja, ki so upravičeni do sredstev v okviru EKUJS, za razvoj človeških virov, ki so upravičeni do sredstev v okviru ESS in za prilagoditev struktur v ribištvu, ki so upravičeni do sredstev v okviru FIUR. |
| --- | --- |

50.

V namene izvajanja pobude INTERREG III bo ESRR v skladu s členom 3(2) Uredbe ESRR financiral ukrepe za razvoj podeželja, ki so upravičeni do sredstev v okviru EKUJS, za razvoj človeških virov, ki so upravičeni do sredstev v okviru ESS in za prilagoditev struktur v ribištvu, ki so upravičeni do sredstev v okviru FIUR.

| 51. | Pobude Skupnosti lahko preskrbijo tehnično pomoč za zasnovo, financiranje in izvajanje programov na podlagi člena 20 Splošne uredbe. |
| --- | --- |

51.

Pobude Skupnosti lahko preskrbijo tehnično pomoč za zasnovo, financiranje in izvajanje programov na podlagi člena 20 Splošne uredbe.

| 52. | V okviru programov se lahko predvidijo specifični tehnični ukrepi pomoči, posebno z namenom ustvarjanja in razvoja skupnih struktur. Tozadevno se bodo v skladu s členom 29 Splošne uredbe običajne stopnje sofinanciranja uporabile v vseh primerih, kjer bodo države članice zaprosile za tehnično pomoč.
  Izjemoma, če se tak tehnični ukrep pomoči izvaja na pobudo Komisije, ker bi bil v korist več kot ene države članice, se lahko financira do 100 %. |
| --- | --- |

52.

V okviru programov se lahko predvidijo specifični tehnični ukrepi pomoči, posebno z namenom ustvarjanja in razvoja skupnih struktur. Tozadevno se bodo v skladu s členom 29 Splošne uredbe običajne stopnje sofinanciranja uporabile v vseh primerih, kjer bodo države članice zaprosile za tehnično pomoč.

Izjemoma, če se tak tehnični ukrep pomoči izvaja na pobudo Komisije, ker bi bil v korist več kot ene države članice, se lahko financira do 100 %.

| 53. | Za namene nadaljnjih izmenjav izkušenj in dobre prakse, posebno s pomočjo mrežnih aktivnosti povezanih s pridobljenimi izkušnjami v okviru usmeritev A, B in C pobude INTERREG III, je lahko porabljenih 47 milijonov EUR.
  Običajne stopnje sofinanciranja se bodo uporabile, ko bodo za takšne ukrepe zaprosile države članice.
  V primeru, ko se takšni tehnični ukrepi pomoči izvajajo na pobudo Komisije, se lahko financirajo do 100 %.
  Komisija je odobrila Program podpore INTERACT za čezmejno, transnacionalno in medregionalno sodelovanje. Naloge programa INTERACT vključujejo:






  — | koordinacijo in izmenjavo izkušenj in dobrih praks dejavnosti na ravni Skupnosti, ki so se izvedle s pomočjo pobude INTERREG III; |
| --- | --- | --- |

53.

Za namene nadaljnjih izmenjav izkušenj in dobre prakse, posebno s pomočjo mrežnih aktivnosti povezanih s pridobljenimi izkušnjami v okviru usmeritev A, B in C pobude INTERREG III, je lahko porabljenih 47 milijonov EUR.

Običajne stopnje sofinanciranja se bodo uporabile, ko bodo za takšne ukrepe zaprosile države članice.

V primeru, ko se takšni tehnični ukrepi pomoči izvajajo na pobudo Komisije, se lahko financirajo do 100 %.

Komisija je odobrila Program podpore INTERACT za čezmejno, transnacionalno in medregionalno sodelovanje. Naloge programa INTERACT vključujejo:

—

koordinacijo in izmenjavo izkušenj in dobrih praks dejavnosti na ravni Skupnosti, ki so se izvedle s pomočjo pobude INTERREG III;

| — | tehnično pomoč in spodbujanje oblikovanja in združevanja skupnih struktur za programiranje, spremljanje in upravljanje; |
| --- | --- |

—

tehnično pomoč in spodbujanje oblikovanja in združevanja skupnih struktur za programiranje, spremljanje in upravljanje;

| — | koordinacijo medregionalnega sodelovanja. Zbiranje informacij o odobrenih projektih (da bi se tako izognili dvojnemu financiranju projektov in da bi spodbujali nadaljnje sinergije) in njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

—

koordinacijo medregionalnega sodelovanja. Zbiranje informacij o odobrenih projektih (da bi se tako izognili dvojnemu financiranju projektov in da bi spodbujali nadaljnje sinergije) in njihovo izvajanje;

| — | publikacije, podatkovne baze in spletne strani. |
| --- | --- |

—

publikacije, podatkovne baze in spletne strani.

| 54. | 100 % financiranje na podlagi pobude Komisije, ki je zajeto v okviru definicije dveh tipov tehnične pomoči, kot je opisano v točki 52 (drugi odstavek) in točki 53 (tretji odstavek) ne predstavlja več kot 2 % skupnega prispevka ESRR, kot je določeno v točki 48. |
| --- | --- |

54.

100 % financiranje na podlagi pobude Komisije, ki je zajeto v okviru definicije dveh tipov tehnične pomoči, kot je opisano v točki 52 (drugi odstavek) in točki 53 (tretji odstavek) ne predstavlja več kot 2 % skupnega prispevka ESRR, kot je določeno v točki 48.

IX.   KORESPONDENCA

| 55. | Komisija vabi države članice in določene regionalne organe oblasti, kjer je v skladu z dogovorom z zadevnimi tretjimi državami, da predložijo podrobne predloge za programe pobud Skupnosti v okviru pobude INTERREG III. |
| --- | --- |

55.

Komisija vabi države članice in določene regionalne organe oblasti, kjer je v skladu z dogovorom z zadevnimi tretjimi državami, da predložijo podrobne predloge za programe pobud Skupnosti v okviru pobude INTERREG III.

| 56. | Vsa korespondenca v zvezi s to objavo naj se pošlje na naslov:





  Directorate-General for Regional Policy |
| --- | --- |
| Commission of the European Communities |
| B-1049 Brussels |

56.

Vsa korespondenca v zvezi s to objavo naj se pošlje na naslov:

Directorate-General for Regional Policy

Commission of the European Communities

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu 2003 (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

(2)  UL C 141, 15.5.2001, str. 2.

(3)  Sporočilo Komisije o spremembi smernic za pobudo Skupnosti o vseevropskem sodelovanju, namenjenem spodbujanju skladnega in uravnoteženega razvoja evropskega ozemlja – Interreg III (2001/C 239/03) (UL C 239, 25.8.2001, str. 4).

(4)  UL L 374, 31.12.1988, str. 15.

(5)  UL L 213, 13.8.1999, str. 1.

(6)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/wider/wider_en.pdf

(7)  Sporočilo Komisije KOM(2003) 104, z dne 11. marca 2003.

(8)  Sporočilo Komisije 97/C 285/10 Udeležba Evropskih gospodarskih interesnih združenj (EGIS) v javnih naročilih in programih financiranih iz javnih sredstev. UL C 285, 20.9.1997, str. 17.

(9)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/interreg3/doc/pdf/neighbour_guidance.pdf

(10)  UL L 345, 19.12.1998, str. 49. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1822/2003 z dne 16. oktobra 2003, UL L 267, 17.10.2003, str. 9.

(11)  UL L 161, 26.6.1999, str. 73.

(12)  UL L 161, 26.6.1999, str. 68. .

---

PRILOGA I

USMERITEV A: OBMOČJA, KI IZPOLNJUJEJO POGOJE

BELGIË/BELGIQUE

| | Antwerpen (Arr) |
| --- | --- |

Antwerpen (Arr)

| | Arlon |
| --- | --- |

Arlon

| | Ath |
| --- | --- |

Ath

| | Bastogne |
| --- | --- |

Bastogne

| | Brugge |
| --- | --- |

Brugge

| | Dinant |
| --- | --- |

Dinant

| | Eeklo |
| --- | --- |

Eeklo

| | Gent (Arr) |
| --- | --- |

Gent (Arr)

| | Ieper |
| --- | --- |

Ieper

| | Kortrijk |
| --- | --- |

Kortrijk

| | Liège (Arr) |
| --- | --- |

Liège (Arr)

| | Maaseik |
| --- | --- |

Maaseik

| | Mons |
| --- | --- |

Mons

| | Mouscron |
| --- | --- |

Mouscron

| | Neufchâteau |
| --- | --- |

Neufchâteau

| | Philippeville |
| --- | --- |

Philippeville

| | Sint-Niklaas |
| --- | --- |

Sint-Niklaas

| | Thuin |
| --- | --- |

Thuin

| | Tongeren |
| --- | --- |

Tongeren

| | Tournai |
| --- | --- |

Tournai

| | Turnhout |
| --- | --- |

Turnhout

| | Verviers |
| --- | --- |

Verviers

| | Veurne |
| --- | --- |

Veurne

| | Virton |
| --- | --- |

Virton

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Jihočeský |
| --- | --- |

Jihočeský

| | Plzeňsky |
| --- | --- |

Plzeňsky

| | Karlovarský |
| --- | --- |

Karlovarský

| | Ústecký |
| --- | --- |

Ústecký

| | Liberecký |
| --- | --- |

Liberecký

| | Královehradecký |
| --- | --- |

Královehradecký

| | Pardubický |
| --- | --- |

Pardubický

| | Vysočina |
| --- | --- |

Vysočina

| | Jihomoravský |
| --- | --- |

Jihomoravský

| | Olomoucký |
| --- | --- |

Olomoucký

| | Zlínský |
| --- | --- |

Zlínský

| | Moravskoslezský |
| --- | --- |

Moravskoslezský

DANMARK

| | Bornholms Amtskommune |
| --- | --- |

Bornholms Amtskommune

| | Frederiksborg Amtskommune |
| --- | --- |

Frederiksborg Amtskommune

| | Fyns Amtskommune |
| --- | --- |

Fyns Amtskommune

| | København og Frederiksberg Kommuner |
| --- | --- |

København og Frederiksberg Kommuner

| | Københavns Amtskommune |
| --- | --- |

Københavns Amtskommune

| | Roskilde Amtskommune |
| --- | --- |

Roskilde Amtskommune

| | Sønderjyllands Amtskommune |
| --- | --- |

Sønderjyllands Amtskommune

| | Storstrøms Amtskommune |
| --- | --- |

Storstrøms Amtskommune

BR DEUTSCHLAND

| | Aachen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Aachen, Kreisfreie Stadt

| | Aachen, Landkreis |
| --- | --- |

Aachen, Landkreis

| | Altötting |
| --- | --- |

Altötting

| | Annaberg |
| --- | --- |

Annaberg

| | Aue-Schwarzenberg |
| --- | --- |

Aue-Schwarzenberg

| | Aurich |
| --- | --- |

Aurich

| | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| --- | --- |

Bad Tölz-Wolfratshausen

| | Baden-Baden, Stadtkreis |
| --- | --- |

Baden-Baden, Stadtkreis

| | Barnim |
| --- | --- |

Barnim

| | Bautzen |
| --- | --- |

Bautzen

| | Berchtesgadener Land |
| --- | --- |

Berchtesgadener Land

| | Bitburg-Prüm |
| --- | --- |

Bitburg-Prüm

| | Bodenseekreis |
| --- | --- |

Bodenseekreis

| | Borken |
| --- | --- |

Borken

| | Breisgau-Hochschwarzwald |
| --- | --- |

Breisgau-Hochschwarzwald

| | Cham |
| --- | --- |

Cham

| | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Cottbus, Kreisfreie Stadt

| | Daun |
| --- | --- |

Daun

| | Düren |
| --- | --- |

Düren

| | Emden, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Emden, Kreisfreie Stadt

| | Emmendingen |
| --- | --- |

Emmendingen

| | Emsland |
| --- | --- |

Emsland

| | Euskirchen |
| --- | --- |

Euskirchen

| | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Flensburg, Kreisfreie Stadt

| | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

| | Freiberg |
| --- | --- |

Freiberg

| | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| --- | --- |

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

| | Freyung-Grafenau |
| --- | --- |

Freyung-Grafenau

| | Garmisch-Partenkirchen |
| --- | --- |

Garmisch-Partenkirchen

| | Germersheim |
| --- | --- |

Germersheim

| | Görlitz, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Görlitz, Kreisfreie Stadt

| | Grafschaft Bentheim |
| --- | --- |

Grafschaft Bentheim

| | Greifswald, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Greifswald, Kreisfreie Stadt

| | Heinsberg |
| --- | --- |

Heinsberg

| | Hof, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Hof, Kreisfreie Stadt

| | Hof, Landkreis |
| --- | --- |

Hof, Landkreis

| | Karlsruhe, Landkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Landkreis

| | Karlsruhe, Stadtkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Stadtkreis

| | Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

| | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

| | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kiel, Kreisfreie Stadt

| | Kleve |
| --- | --- |

Kleve

| | Konstanz |
| --- | --- |

Konstanz

| | Landau in der Pfalz |
| --- | --- |

Landau in der Pfalz

| | Leer |
| --- | --- |

Leer

| | Lindau-Bodensee |
| --- | --- |

Lindau-Bodensee

| | Löbau-Zittau |
| --- | --- |

Löbau-Zittau

| | Lörrach |
| --- | --- |

Lörrach

| | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Lübeck, Kreisfreie Stadt

| | Märkisch-Oderland |
| --- | --- |

Märkisch-Oderland

| | Merzig-Wadern |
| --- | --- |

Merzig-Wadern

| | Miesbach |
| --- | --- |

Miesbach

| | Mittlerer Erzgebirgskreis |
| --- | --- |

Mittlerer Erzgebirgskreis

| | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

| | Neustadt an der Waldnaab |
| --- | --- |

Neustadt an der Waldnaab

| | Niederschlesischer Oberlausitzkreis |
| --- | --- |

Niederschlesischer Oberlausitzkreis

| | Nordfriesland |
| --- | --- |

Nordfriesland

| | Oberallgäu |
| --- | --- |

Oberallgäu

| | Oder-Spree |
| --- | --- |

Oder-Spree

| | Ortenaukreis |
| --- | --- |

Ortenaukreis

| | Ostallgäu |
| --- | --- |

Ostallgäu

| | Ostholstein |
| --- | --- |

Ostholstein

| | Ostvorpommern |
| --- | --- |

Ostvorpommern

| | Passau, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Passau, Kreisfreie Stadt

| | Passau, Landkreis |
| --- | --- |

Passau, Landkreis

| | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

| | Plauen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Plauen, Kreisfreie Stadt

| | Plön |
| --- | --- |

Plön

| | Rastatt |
| --- | --- |

Rastatt

| | Regen |
| --- | --- |

Regen

| | Rendsburg-Eckernförde |
| --- | --- |

Rendsburg-Eckernförde

| | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

| | Rosenheim, Landkreis |
| --- | --- |

Rosenheim, Landkreis

| | Rottal-Inn |
| --- | --- |

Rottal-Inn

| | Saarbrücken, Stadtverband |
| --- | --- |

Saarbrücken, Stadtverband

| | Saarlouis |
| --- | --- |

Saarlouis

| | Saar-Pfalz-Kreis |
| --- | --- |

Saar-Pfalz-Kreis

| | Sächsische Schweiz |
| --- | --- |

Sächsische Schweiz

| | Schleswig-Flensburg |
| --- | --- |

Schleswig-Flensburg

| | Schwandorf |
| --- | --- |

Schwandorf

| | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| --- | --- |

Schwarzwald-Baar-Kreis

| | Spree-Neiße |
| --- | --- |

Spree-Neiße

| | Steinfurt |
| --- | --- |

Steinfurt

| | Südliche Weinstraße |
| --- | --- |

Südliche Weinstraße

| | Südwestpfalz |
| --- | --- |

Südwestpfalz

| | Tirschenreuth |
| --- | --- |

Tirschenreuth

| | Traunstein |
| --- | --- |

Traunstein

| | Trier, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Trier, Kreisfreie Stadt

| | Trier-Saarburg |
| --- | --- |

Trier-Saarburg

| | Uckermark |
| --- | --- |

Uckermark

| | Ücker-Randow |
| --- | --- |

Ücker-Randow

| | Viersen |
| --- | --- |

Viersen

| | Vogtlandkreis |
| --- | --- |

Vogtlandkreis

| | Waldshut |
| --- | --- |

Waldshut

| | Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt

| | Weißeritzkreis |
| --- | --- |

Weißeritzkreis

| | Wesel |
| --- | --- |

Wesel

| | Wunsiedel im Fichtelgebirge |
| --- | --- |

Wunsiedel im Fichtelgebirge

| | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

ELLAS

| | Achaia |
| --- | --- |

Achaia

| | Aitoloakarnania |
| --- | --- |

Aitoloakarnania

| | Chania |
| --- | --- |

Chania

| | Chios |
| --- | --- |

Chios

| | Dodekanisos |
| --- | --- |

Dodekanisos

| | Drama |
| --- | --- |

Drama

| | Evros |
| --- | --- |

Evros

| | Florina |
| --- | --- |

Florina

| | Ioannina |
| --- | --- |

Ioannina

| | Irakleio |
| --- | --- |

Irakleio

| | Kastoria |
| --- | --- |

Kastoria

| | Kavala |
| --- | --- |

Kavala

| | Kefallinia |
| --- | --- |

Kefallinia

| | Kerkyra |
| --- | --- |

Kerkyra

| | Kilkis |
| --- | --- |

Kilkis

| | Lasithi |
| --- | --- |

Lasithi

| | Lefkada |
| --- | --- |

Lefkada

| | Lesvos |
| --- | --- |

Lesvos

| | Pella |
| --- | --- |

Pella

| | Preveza |
| --- | --- |

Preveza

| | Rethymni |
| --- | --- |

Rethymni

| | Rodopi |
| --- | --- |

Rodopi

| | Samos |
| --- | --- |

Samos

| | Serres |
| --- | --- |

Serres

| | Thesprotia |
| --- | --- |

Thesprotia

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | Xanthi |
| --- | --- |

Xanthi

| | Zakinthos |
| --- | --- |

Zakinthos

ESPAÑA

| | Badajoz |
| --- | --- |

Badajoz

| | Cáceres |
| --- | --- |

Cáceres

| | Cádiz |
| --- | --- |

Cádiz

| | Ceuta |
| --- | --- |

Ceuta

| | Girona |
| --- | --- |

Girona

| | Guipúzcoa |
| --- | --- |

Guipúzcoa

| | Huelva |
| --- | --- |

Huelva

| | Huesca |
| --- | --- |

Huesca

| | Lleida |
| --- | --- |

Lleida

| | Málaga |
| --- | --- |

Málaga

| | Melilla |
| --- | --- |

Melilla

| | Navarra |
| --- | --- |

Navarra

| | Ourense |
| --- | --- |

Ourense

| | Pontevedra |
| --- | --- |

Pontevedra

| | Salamanca |
| --- | --- |

Salamanca

| | Zamora |
| --- | --- |

Zamora

EESTI

| | Kirde-Eesti |
| --- | --- |

Kirde-Eesti

| | Kesk-Eesti |
| --- | --- |

Kesk-Eesti

| | Lääne-Eesti |
| --- | --- |

Lääne-Eesti

| | Lõuna-Eesti |
| --- | --- |

Lõuna-Eesti

| | Põhja-Eesti |
| --- | --- |

Põhja-Eesti

FRANCE

| | Ain |
| --- | --- |

Ain

| | Aisne |
| --- | --- |

Aisne

| | Alpes-de-Haute-Provence |
| --- | --- |

Alpes-de-Haute-Provence

| | Alpes-Maritimes |
| --- | --- |

Alpes-Maritimes

| | Ardennes |
| --- | --- |

Ardennes

| | Ariège |
| --- | --- |

Ariège

| | Bas-Rhin |
| --- | --- |

Bas-Rhin

| | Corse du Sud |
| --- | --- |

Corse du Sud

| | Doubs |
| --- | --- |

Doubs

| | Haut-Rhin |
| --- | --- |

Haut-Rhin

| | Haute Corse |
| --- | --- |

Haute Corse

| | Haute-Garonne |
| --- | --- |

Haute-Garonne

| | Haute-Pyrénées |
| --- | --- |

Haute-Pyrénées

| | Haute-Savoie |
| --- | --- |

Haute-Savoie

| | Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Hautes-Alpes

| | Jura |
| --- | --- |

Jura

| | Meurthe-et-Moselle |
| --- | --- |

Meurthe-et-Moselle

| | Meuse |
| --- | --- |

Meuse

| | Moselle |
| --- | --- |

Moselle

| | Nord |
| --- | --- |

Nord

| | Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Pas-de-Calais

| | Pyrénées-Atlantiques |
| --- | --- |

Pyrénées-Atlantiques

| | Pyrénées-Orientales |
| --- | --- |

Pyrénées-Orientales

| | Savoie |
| --- | --- |

Savoie

| | Seine Maritime |
| --- | --- |

Seine Maritime

| | Somme |
| --- | --- |

Somme

| | Territoire de Belfort |
| --- | --- |

Territoire de Belfort

MAGYARORSZAG

| | Bács-Kiskun |
| --- | --- |

Bács-Kiskun

| | Békés |
| --- | --- |

Békés

| | Baranya |
| --- | --- |

Baranya

| | Budapest |
| --- | --- |

Budapest

| | Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád |
| --- | --- |

Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád

| | Győr-Moson-Sopron |
| --- | --- |

Győr-Moson-Sopron

| | Hajdú-Bihar |
| --- | --- |

Hajdú-Bihar

| | Heves |
| --- | --- |

Heves

| | Komárom-Esztergom |
| --- | --- |

Komárom-Esztergom

| | Pest |
| --- | --- |

Pest

| | Nógrád |
| --- | --- |

Nógrád

| | Somogy |
| --- | --- |

Somogy

| | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| --- | --- |

Szabolcs-Szatmár-Bereg

| | Vas |
| --- | --- |

Vas

| | Zala |
| --- | --- |

Zala

IRELAND

| | Border |
| --- | --- |

Border

| | Dublin |
| --- | --- |

Dublin

| | Mid-East |
| --- | --- |

Mid-East

| | South-East |
| --- | --- |

South-East

ITALIA

| | Agrigento |
| --- | --- |

Agrigento

| | Ancona |
| --- | --- |

Ancona

| | Ascoli Piceno |
| --- | --- |

Ascoli Piceno

| | Bari |
| --- | --- |

Bari

| | Belluno |
| --- | --- |

Belluno

| | Biella |
| --- | --- |

Biella

| | Bolzano-Bozen |
| --- | --- |

Bolzano-Bozen

| | Brindisi |
| --- | --- |

Brindisi

| | Campobasso |
| --- | --- |

Campobasso

| | Caltanisetta |
| --- | --- |

Caltanisetta

| | Chieti |
| --- | --- |

Chieti

| | Como |
| --- | --- |

Como

| | Cuneo |
| --- | --- |

Cuneo

| | Ferrara |
| --- | --- |

Ferrara

| | Foggia |
| --- | --- |

Foggia

| | Forli - Cesena |
| --- | --- |

Forli - Cesena

| | Gorizia |
| --- | --- |

Gorizia

| | Imperia |
| --- | --- |

Imperia

| | Lecce |
| --- | --- |

Lecce

| | Lecco |
| --- | --- |

Lecco

| | Livorno |
| --- | --- |

Livorno

| | Macerata |
| --- | --- |

Macerata

| | Novara |
| --- | --- |

Novara

| | Pesaro e Urbino |
| --- | --- |

Pesaro e Urbino

| | Pescara |
| --- | --- |

Pescara

| | Ravenna |
| --- | --- |

Ravenna

| | Ragusa |
| --- | --- |

Ragusa

| | Rimini |
| --- | --- |

Rimini

| | Rovigo |
| --- | --- |

Rovigo

| | Sassari |
| --- | --- |

Sassari

| | Siracusa |
| --- | --- |

Siracusa

| | Sondrio |
| --- | --- |

Sondrio

| | Teramo |
| --- | --- |

Teramo

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Trieste |
| --- | --- |

Trieste

| | Trapani |
| --- | --- |

Trapani

| | Udine |
| --- | --- |

Udine

| | Valle d'Aosta |
| --- | --- |

Valle d'Aosta

| | Varese |
| --- | --- |

Varese

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | Verbano-Cusio-Ossola |
| --- | --- |

Verbano-Cusio-Ossola

| | Vercelli |
| --- | --- |

Vercelli

LUXEMBOURG (G.D.)

Luxembourg (Grand-Duché)

LATVIJA

| | Kurzeme |
| --- | --- |

Kurzeme

| | Latgale |
| --- | --- |

Latgale

| | Rīga |
| --- | --- |

Rīga

| | Vidzeme |
| --- | --- |

Vidzeme

| | Zemgale |
| --- | --- |

Zemgale

LIETUVA

| | Alytaus |
| --- | --- |

Alytaus

| | Klaipédos |
| --- | --- |

Klaipédos

| | Marijampolės |
| --- | --- |

Marijampolės

| | Panevéžio |
| --- | --- |

Panevéžio

| | Šiaulių |
| --- | --- |

Šiaulių

| | Tauragés |
| --- | --- |

Tauragés

| | Telšių |
| --- | --- |

Telšių

| | Utenos |
| --- | --- |

Utenos

| | Vilniaus |
| --- | --- |

Vilniaus

KYPROS

Kypros

MALTA

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Gozo - Comino |
| --- | --- |

Gozo - Comino

NEDERLAND

| | Achterhoek |
| --- | --- |

Achterhoek

| | Arnhem-Nijmegen |
| --- | --- |

Arnhem-Nijmegen

| | Delfzijl en omgeving |
| --- | --- |

Delfzijl en omgeving

| | Midden-Limburg |
| --- | --- |

Midden-Limburg

| | Midden-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Midden-Noord-Brabant

| | Noord-Limburg |
| --- | --- |

Noord-Limburg

| | Noord-Overijssel |
| --- | --- |

Noord-Overijssel

| | Oost-Groningen |
| --- | --- |

Oost-Groningen

| | Overig Groningen |
| --- | --- |

Overig Groningen

| | Overig Zeeland |
| --- | --- |

Overig Zeeland

| | Twente |
| --- | --- |

Twente

| | West-Noord-Brabant |
| --- | --- |

West-Noord-Brabant

| | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| --- | --- |

Zeeuwsch-Vlaanderen

| | Zuid-Limburg |
| --- | --- |

Zuid-Limburg

| | Zuidoost-Drenthe |
| --- | --- |

Zuidoost-Drenthe

| | Zuidoost-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Zuidoost-Noord-Brabant

ÖSTERREICH

| | Außerfern |
| --- | --- |

Außerfern

| | Bludenz-Bregenzer Wald |
| --- | --- |

Bludenz-Bregenzer Wald

| | Innsbruck |
| --- | --- |

Innsbruck

| | Innviertel |
| --- | --- |

Innviertel

| | Klagenfurt-Villach |
| --- | --- |

Klagenfurt-Villach

| | Mittelburgenland |
| --- | --- |

Mittelburgenland

| | Mühlviertel |
| --- | --- |

Mühlviertel

| | Nordburgenland |
| --- | --- |

Nordburgenland

| | Oberkärnten |
| --- | --- |

Oberkärnten

| | Oststeiermark |
| --- | --- |

Oststeiermark

| | Osttirol |
| --- | --- |

Osttirol

| | Pinzgau-Pongau |
| --- | --- |

Pinzgau-Pongau

| | Rheintal-Bodenseegebiet |
| --- | --- |

Rheintal-Bodenseegebiet

| | Salzburg und Umgebung |
| --- | --- |

Salzburg und Umgebung

| | Südburgenland |
| --- | --- |

Südburgenland

| | Tiroler Oberland |
| --- | --- |

Tiroler Oberland

| | Tiroler Unterland |
| --- | --- |

Tiroler Unterland

| | Unterkärnten |
| --- | --- |

Unterkärnten

| | Waldviertel |
| --- | --- |

Waldviertel

| | Weinviertel |
| --- | --- |

Weinviertel

| | West- und Südsteiermark |
| --- | --- |

West- und Südsteiermark

| | Wien (sodelovanje s Češko republiko, Slovaško in Madžarsko) |
| --- | --- |

Wien (sodelovanje s Češko republiko, Slovaško in Madžarsko)

| | Wiener Umland/Nordteil (sodelovanje s Češko republiko in Slovaško) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Nordteil (sodelovanje s Češko republiko in Slovaško)

| | Wiener Umland/Südteil (sodelovanje s Slovaško in Madžarsko) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Südteil (sodelovanje s Slovaško in Madžarsko)

POLSKA

| | Jeleniogórsko-wałbrzyski |
| --- | --- |

Jeleniogórsko-wałbrzyski

| | Bialskopodlaski |
| --- | --- |

Bialskopodlaski

| | Chełmsko-zamojski Gorzowski |
| --- | --- |

Chełmsko-zamojski Gorzowski

| | Zielonogórski |
| --- | --- |

Zielonogórski

| | Nowosądecki |
| --- | --- |

Nowosądecki

| | Ostrolecko-siedlecki |
| --- | --- |

Ostrolecko-siedlecki

| | Opolski |
| --- | --- |

Opolski

| | Krośnieńsko-przemyski |
| --- | --- |

Krośnieńsko-przemyski

| | Białostocko-suwalski |
| --- | --- |

Białostocko-suwalski

| | Łomżyński |
| --- | --- |

Łomżyński

| | Gdański |
| --- | --- |

Gdański

| | Gdańsk-Gdynia-Sopot |
| --- | --- |

Gdańsk-Gdynia-Sopot

| | Bielsko-bialski |
| --- | --- |

Bielsko-bialski

| | Rybnicko – Jastrzębski |
| --- | --- |

Rybnicko – Jastrzębski

| | Elbląski |
| --- | --- |

Elbląski

| | Olsztyński |
| --- | --- |

Olsztyński

| | Ełcki |
| --- | --- |

Ełcki

| | Szczeciński |
| --- | --- |

Szczeciński

PORTUGAL

| | Alentejo Central |
| --- | --- |

Alentejo Central

| | Algarve |
| --- | --- |

Algarve

| | Alto Alentejo |
| --- | --- |

Alto Alentejo

| | Alto Tras-Os-Montes |
| --- | --- |

Alto Tras-Os-Montes

| | Baixo Alentejo |
| --- | --- |

Baixo Alentejo

| | Beira Interior Norte |
| --- | --- |

Beira Interior Norte

| | Beira Interior Sud |
| --- | --- |

Beira Interior Sud

| | Cavado |
| --- | --- |

Cavado

| | Douro |
| --- | --- |

Douro

| | Minho-Lima |
| --- | --- |

Minho-Lima

SLOVENIJA

| | Pomurska |
| --- | --- |

Pomurska

| | Podravska |
| --- | --- |

Podravska

| | Koroška |
| --- | --- |

Koroška

| | Savinjska |
| --- | --- |

Savinjska

| | Spodnjeposavska |
| --- | --- |

Spodnjeposavska

| | Gorenjska |
| --- | --- |

Gorenjska

| | Notranjsko-kraška Goriška |
| --- | --- |

Notranjsko-kraška Goriška

| | Obalno- kraška |
| --- | --- |

Obalno- kraška

| | Jugovzhodna Slovenija |
| --- | --- |

Jugovzhodna Slovenija

| | Osrednjeslovenska |
| --- | --- |

Osrednjeslovenska

SLOVENSKÁ

| | Bratislavský kraj |
| --- | --- |

Bratislavský kraj

| | Trnavský kraj |
| --- | --- |

Trnavský kraj

| | Trenčanský kraj |
| --- | --- |

Trenčanský kraj

| | Nitrianský kraj |
| --- | --- |

Nitrianský kraj

| | Žilinský kraj |
| --- | --- |

Žilinský kraj

| | Banskobystrický kraj |
| --- | --- |

Banskobystrický kraj

| | Prešovský kraj |
| --- | --- |

Prešovský kraj

| | Košický kraj |
| --- | --- |

Košický kraj

SUOMI/FINLAND

| | Åland |
| --- | --- |

Åland

| | Etelä-Karjala |
| --- | --- |

Etelä-Karjala

| | Etelä-Savo |
| --- | --- |

Etelä-Savo

| | Itä-Uusimaa |
| --- | --- |

Itä-Uusimaa

| | Kainuu |
| --- | --- |

Kainuu

| | Keski-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Keski-Pohjanmaa

| | Kymenlaakso |
| --- | --- |

Kymenlaakso

| | Lappi |
| --- | --- |

Lappi

| | Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjanmaa

| | Pohjois-Karjala |
| --- | --- |

Pohjois-Karjala

| | Pohjois-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjois-Pohjanmaa

| | Uusimaa |
| --- | --- |

Uusimaa

| | Varsinais-Suomi |
| --- | --- |

Varsinais-Suomi

SVERIGE

| | Dalarnas Län |
| --- | --- |

Dalarnas Län

| | Jämtlands Län |
| --- | --- |

Jämtlands Län

| | Norrbottens Län |
| --- | --- |

Norrbottens Län

| | Skåne Län |
| --- | --- |

Skåne Län

| | Stockholms Län |
| --- | --- |

Stockholms Län

| | Värmlands Län |
| --- | --- |

Värmlands Län

| | Västerbottens Län |
| --- | --- |

Västerbottens Län

| | Västra Götalands Län |
| --- | --- |

Västra Götalands Län

UNITED KINGDOM

| | Brighton & Hove |
| --- | --- |

Brighton & Hove

| | Conwy & Denbighshire
  - (le del, ki je upravičen v okviru INTERREG IIA) |
| --- | --- |

Conwy & Denbighshire

- (le del, ki je upravičen v okviru INTERREG IIA)

| | East of Northern Ireland |
| --- | --- |

East of Northern Ireland

| | East Sussex CC |
| --- | --- |

East Sussex CC

| | Gibraltar |
| --- | --- |

Gibraltar

| | Gwynedd |
| --- | --- |

Gwynedd

| | Isle of Anglesey |
| --- | --- |

Isle of Anglesey

| | Kent CC |
| --- | --- |

Kent CC

| | Medway Towns |
| --- | --- |

Medway Towns

| | North of Northern Ireland |
| --- | --- |

North of Northern Ireland

| | South West Wales |
| --- | --- |

South West Wales

| | West and South of Northern Ireland |
| --- | --- |

West and South of Northern Ireland

---

PRILOGA II

USMERITEV A:

OKVIRNI SEZNAM PREDNOSTNIH NALOG IN UPRAVIČENIH UKREPOV

Kot je predvideno v Splošni uredbi, se morajo vse aktivnosti, ki se delno financirajo iz ESSR, izvesti v okviru delovanja strukturnih skladov in morajo upoštevati pravila o upravičenosti izdatkov. Prav tako morajo biti v soglasju z drugimi zakonodajami in politikami Skupnosti, vključno s pravili o konkurenci.

1.   Spodbujanje razvoja mest, podeželja in obalnih območij

Analize čezmejnih območij.

Priprava smernic in skupno načrtovanje za upravljanje območij, ki vključujejo čezmejna območja kot integrirane geografske enote (vključno s preprečevanjem naravnih in tehnoloških katastrof).

Spodbujanje več-panožnih okvirov za uporabo zemljišč.

Načrtovanje in zaščita čezmejnih območij, zlasti območij, ki so pomembna za Skupnost kot so območja v okviru NATURA 2000 (Evropsko ekološko omrežje).

—   Razvoj mest:

Priprava skupnih smernic za načrtovanje in upravljanje območij med strnjenimi naselji blizu mej, s posebnim upoštevanjem načel in smernic „Trajnostnega urbanega razvoja: okvir za aktivnosti“ (KOM(98) 605 konč.).

Sodelovanje med urbanimi in podeželskimi območji z namenom spodbujanja trajnostnega razvoja.

Obnova in razvoj zgodovinskih urbanih središč z uporabo skupne čezmejne strategije (z izključitvijo nastanitev).

Načrtovanje čezmejnih industrijskih območij.

—   Razvoj podeželja:

Čezmejno načrtovanje kmetijskih površin in drugih čezmejnih izboljšav na področju lastništva zemljišč.

Raznolike dejavnosti za spodbujanje novih zaposlitvenih možnosti ali ustvarjanje dodatnih prihodkov za prebivalstvo podeželja.

Čezmejni podeželski razvoj načeloma s trženjem in pospeševanjem kakovostnih proizvodov, spodbujanjem turistov in obrtnih dejavnosti, izboljšavami življenjskih pogojev ter obnovo in razvojem vasi in ohranitvijo dediščine podeželja; razvoj in vzdrževanje nekaterih zaščitenih čezmejnih območij.

Izboljšava, trajnostni razvoj in ohranitev čezmejnih gozdnih virov in razširitev čezmejnih gozdnih površin, za kar je potrebna skladnost s poglavjem VIII Uredbe EKUJS o razvoju podeželja (vključno s preprečevanjem naravnih katastrof v gorskih območjih).

—   Razvoj obalnih območij:

Priprava skupnih smernic za načrtovanje in upravljanje obalnih območij.

Zaščita obalnega okolja s preprečevanjem, nadzorom in obnovo izčrpanih območij, odstranjevanjem odpadkov in ustvarjanjem virov in/ali skupna uporaba virov in infrastrukture (vključno z obdelavo odpadne vode).

Zaščita kvalitetnih virov vode na kopnem in v morju na obalnih območjih.

2.   Razvoj podjetniškega duha in malih ter srednje velikih podjetij (MSP), turizma in lokalnih razvojnih in zaposlovalnih pobud (LDEI)

—   Podjetniški duh in MSP:

Razvoj čezmejnih omrežij ekonomskih odnosov med malimi in srednje velikimi podjetji za ustvarjanje ali razvoj trgovinskih, strokovnih ali čezmejnih organizacij za razvoj z namenom izboljšanja sodelovanja, informiranosti, prenosa znanja o upravljanju in tehnologij ter študij in tržnih raziskav.

Podpora in spodbuda za razvoj malih in srednje velikih podjetij z investicijsko pomočjo.

Izboljšanje čezmejnega dostopa do finančnih, kreditnih in poslovnih storitev.

Razvoj ustreznih čezmejnih finančnih instrumentov.

Operativni stroški zgoraj omenjenih organizacij se lahko delno financirajo samo med začetno fazo, ki ni daljša od treh let in po načinu drsne lestvice.

—   Turizem:

Razvoj kakovostnega in okolju prijaznega turizma (vključno s turističnimi kmetijami) s projekti za investiranje, načrtovanje in uvajanje novih turističnih produktov (kulturni turizem, okoljski turizem), ki ustvarjajo trajna delovna mesta.

Promocijski ukrepi, tržne raziskave in vzpostavitev skupnega sistema za rezervacije.

—   Lokalne razvojne in zaposlovalne pobude (LDEI)

Vzpostavitev omrežij za storitve na lokalni ravni ali storitve za druga področja, ki so določena v LDEI (1).

3.   Integracija trga dela in spodbujanje socialne vključitve

Ustvarjanje in/ali razvoj integriranega trga dela na obeh straneh meje v skladu z nalogami ESS (člen 1 Uredbe ESS), ob ustreznem upoštevanju obveznosti za pomoč pri spodbujanju enakih možnosti za moške in ženske ter vključevanje socialnih partnerjev.

Na območjih, kjer gre za čezmejno partnerstvo v okviru EURES (Evropsko omrežje za informacije o zaposlovanju in mobilnosti), se bo posebna pozornost posvetila izvajanju dejavnosti, ki bodo to partnerstvo, ki prispeva k izboljšanju dejavnosti čezmejnega trga dela, dopolnjevale ali ga podpirale. Te dejavnosti se bodo določile v dogovoru z lokalnimi partnerji v okviru EURES.

Spodbujanje sodelovanja na področju poklicnega usposabljanja, vzajemno priznavanje diplom in sistemov za prenos pokojninskih pravic.

Razvoj čezmejnih teritorialnih dogovorov o zaposlovanju.

Čezmejna socialna integracija.

4.   Sodelovanje pri raziskavah, tehnološkem razvoju, izobraževanju, kulturi, komunikacijah, zdravju in civilni zaščiti

Spodbujanje sodelovanja med raziskovalnimi, tehnološkimi in razvojnimi centri, na področjih izobraževanja, (osnovna, višja šola, univerza in poklicno usposabljanje), kulture (vključno z mediji in športom), komunikacij, zdravja in civilne zaščite z ustvarjanjem virov in/ali skupno uporabo virov in institucij ter sredstev v namene spodbujanja zaposlovanja in zvečanja konkurence na čezmejnih območjih.

Izboljšan dostop za lokalno prebivalstvo do čezmejnih sredstev na teh področjih.

Investicije v izobraževanje in zdravje, pri čemer gre za lokalno razsežnost in razsežnost ustvarjanja delovnih mest.

Kulturni dogodki (razstave, festivali) ne izpolnjujejo pogojev, razen v primeru, ko ustvarjajo trajno sodelovanje in delovna mesta. Prav zato se enkratni dogodki praviloma ne morejo financirati. Redni dogodki pa lahko prejmejo podporo le med začetno fazo. Prednost pri financiranju imajo organizacijski vidiki dogodkov pred umetniškimi (produkcija, kupovanje del, plačilo umetnikom).

Projekti, ki so bili izbrani za so-financiranje z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti na teh področjih, kot npr. Okvirni programi za raziskave in tehnološki razvoj, Culture 2000, Media II, Socrates, Leonardo da Vinci, Tempus itd., niso upravičeni do pomoči iz te pobude.

5.   Zaščita okolja, energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije

Zaščita okolja s preprečevanjem (vključno naravnih in tehnoloških katastrof), spremljanjem, obnovo izčrpanega okolja, racionalno porabo energije, recikliranjem in odstranjevanjem odpadkov in ustvarjanjem virov in/ali skupno uporabo virov in infrastrukture (vključno z obdelavo odpadne vode).

Upravljanje z energetsko učinkovitostjo, alternativni in obnovljivi viri energije.

Upravljanje naravnih območij, ki prehajajo mejo, posebno tistih, ki so v posebnem interesu Skupnosti, za namene turizma.

6.   Osnovna infrastruktura, ki je pomembna za čezmejno sodelovanje

—   Izboljšave v transportu:

Odstranjevanje ovir za javni transport, posebno med mesti blizu mej.

Spodbujanje okolju prijaznih transportnih sredstev, zlasti alternativne načine transporta (kolesarjenje, hoja), s potrebno infrastrukturo.

Odpravljanje ozkih grl (tudi na morju).

Povezave s transevropskimi omrežji; izpopolnitev znotraj teh omrežij je upravičena samo v primerno utemeljenih primerih, in še to samo na zunanjih mejah.

—   Izboljšave druge infrastrukture:

Razvoj in izboljšanje čezmejne infrastrukture.

Zagotavljanje čezmejnih možnosti v telekomunikacijah ter vodnih in energetskih sistemih;

Izboljšanje informacijskih in komunikacijskih omrežij in storitev.

Operativni stroški za ukrepe, ki so opisani v točki 6, so izključeni.

7.   Sodelovanje na pravnih in upravnih področjih

Pripravljalno delo (pilotski projekti, študije) za zmanjševanje problemov, ki nastanejo zaradi preostalih ovir za enotni trg, v okviru „Načrta ukrepanja za enotni trg“ (t.j. zaščita pravic potrošnikov, finančne storitve, javna naročila, regionalna pomoč) ali zaradi obstoja različnih pravnih sistemov (t.j. socialna varnost, davki) ali upravnih sistemov (t.j. ilegalna trgovina, priseljevanje in azil, civilna zaščita, ustvarjanje čezmejnih industrijskih območij).

Izboljšanje varnosti na zunanjih mejah s pomočjo skupnega izobraževanja zadevnega osebja in boljši vzajemni informacijski sistemi.

Projekti, ki so bili izbrani za so-financiranje z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti na teh področjih, kot npr. Falcone, Grotius, Odysseus, Oisin, STOP, Program Roberta Schumana in Načrt aktivnosti Sveta, ki je bil sprejet 3. decembra 1998, niso upravičeni do pomoči iz te Pobude.

Običajni upravni stroški zadevnih javnih uprav so izključeni.

8.   Sodelovanje med državljani in institucijami

Večja komunikacija in sodelovanje med državljani, zasebnimi in prostovoljnimi organizacijami in javnimi upravami ter institucijami z namenom razvoja odnosov in institucionalne osnove, kot temelja za čezmejno integracijo na mejnih območjih, in uvajanje splošnih in ciljnih jezikovnih izobraževanj z namenom spodbujanja zaposlovanja.

Oblikovanje skladov z omejenimi viri (Pomoč za majhne projekte) za izvajanje majhnih projektov z namenom spodbujanja čezmejne integracije ljudi (medčloveško zbliževanje), katerih upravljanje bo neposredno zaupano čezmejnim pobudam sodelovanja (t.j. eu-regijam).

Enkratni dogodki ne bodo upravičeni do pomoči iz teh skladov, razen če tvorijo del skupne strategije za razvoj in izboljšanje čezmejne integracije.

8.a   Prednostne naloge Sosedskih programov:

Spodbujanje trajnostnega ekonomskega in socialnega razvoja na mejnih območjih;

Doprinos k skupnemu delu z namenom usmerjanja k skupnim izzivom na področjih kot so okolje, javno zdravje in preprečevanje ter boj proti organiziranemu kriminalu;

Zagotavljanje učinkovitih obmejnih mehanizmov in varnih meja;

Spodbujanje lokalnih aktivnosti med ljudmi.

9.   Tehnična pomoč

Študije in tehnična podpora za pripravo čezmejnih strategij.

Tehnična podpora za vzpostavitev čezmejnega partnerstva s pomočjo ustvarjanja ali razvoja skupnih struktur za izvajanje čezmejnega programa za sodelovanje.

Prispevek iz ESRR za tehnično pomoč je lahko do 100 % in bo zmanjšan glede na pomoč, ki je že bila dodeljena v okviru INTERREG I in II.

---

(1)  Evropska strategija za spodbujanje lokalnih razvojnih in zaposlovalnih pobud; Sporočilo Komisije KOM(95) 273, UL C 265, 12.10.1995.

---

PRILOGA III

USMERITEV B: OBMOČJA, KI IZPOLNJUJEJO POGOJE

| Program | Države članice | Območja, ki izpolnjujejo pogoje - (ni nujno, da vsa območja na ravni NUTS II) |
| --- | --- | --- |
| ZAHODNO SREDOZEMLJE | Italija | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta, Emilia-Romagna |
| Španija | Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragon, Ceuta, Melilla |
| Francija | Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes, Corse |
| Portugalska | Algarve, Alentejo |
| Združeno kraljestvo | Gibraltar |
| Malta | Celotna država |
| Grčija | Celotna država |
| OBMOČJE ALP | Avstrija | Celotna država |
| Nemčija | Oberbayern in Schwaben (Bayern), Tübingen and Freiburg im Breisgau (Baden-Württemberg) |
| Francija | Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté, Alsace |
| Slovenija | Celotna država |
| Italija | Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria |
| OBMOČJE ATLANTIKA | Irska | Celotna država |
| Združeno kraljestvo | Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire in Warwickshire, Avon, Gloucestershire in Wiltshire, Dorset in Somerset, Cornwall in Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd in Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan in West Glamorgan, Northern Ireland, Highlands in Islands, South Western Scotland |
| Francija | Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre, Midi-Pyrénées |
| Španija | Galicia, Asturias, Cadiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, Sevilla, La Rioja, Castilla-Léon, Huelva |
| Portugalska | Celotna država |
| JUŽNOZAHODNA EVROPA | Portugalska | Celotna država |
| Španija | Celotna država |
| Francija | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes |
| Združeno kraljestvo | Gibraltar |
| SEVERNOZAHODNA EVROPA | Francija | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgija | Celotna država |
| Nizozemska | Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant, Limburg |
| Luksemburg | Celotna država |
| Nemčija | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- in Oberfranken (Bavaria) |
| Združeno kraljestvo | Celotna država |
| Irska | Celotna država |
| OBMOČJE SEVERNEGA MORJA | Združeno kraljestvo | North-Eastern Scotland, Eastern Scotland, Highlands & Islands (razen Comhairle Nan Eilean in Lochaber, Skye & Lochalsh in Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland inTyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia, Essex. |
| Nizozemska | Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland |
| Belgija | Antwerpen, Oost-Vlaanderen, West-Vlaanderen |
| Nemčija | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen |
| Danska | Celotna država |
| Švedska | Västra Götalands, Hallands, Värmlands, Kronobergs län, Skåne län |
| OBMOČJE BALTIKA | Danska | Celotna država |
| Švedska | Celotna država |
| Latvija | Celotna država |
| Litva | Celotna država |
| Estonija | Celotna država |
| Finska | Celotna država |
| Poljska | Celotna država |
| Nemčija | Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Regierungsbezirk Lüneburg (Niedersachsen) |
| OBMOČJE CADSES | Avstrija | Celotna država |
| Nemčija | Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Italija | Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Umbria |
| Češka | Celotna država |
| Madžarska | Celotna država |
| Poljska | Celotna država |
| Slovaška | Celotna država |
| Slovenija | Celotna država |
| Grčija | Celotna država |
| SEVERNO OBROBJE | Finska | Vse regije cilja 1 in mejna območja v Pohjois-Pohjanmaa, Keski – Suomi in Keski-Pohjanmaa |
| Švedska | Vse regije cilja 1, mejna obalna območja in Gävleborgs län |
| Združeno kraljestvo | Scotland, zlasti Highlands in Islands |
| OBMOČJE ARCHIMED | Grčija | Celotna država |
| Italija | Sicilia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania |
| Ciper | Celotna država |
| Malta | Celotna država |
| OBMOČJE KARIBOV | Francija | Guyane, Guadeloupe, Martinique |
| OBMOČJE AZOROV-MADEIRE-KANARSKIH OTOKOV | Portugalska | Açores, Madeira |
| Španija | Canarias |
| OBMOČJE INDIJSKEGA OCEANA | Francija | Réunion |

Program

Države članice

Območja, ki izpolnjujejo pogoje - (ni nujno, da vsa območja na ravni NUTS II)

ZAHODNO SREDOZEMLJE

Italija

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta, Emilia-Romagna

Španija

Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragon, Ceuta, Melilla

Francija

Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes, Corse

Portugalska

Algarve, Alentejo

Združeno kraljestvo

Gibraltar

Malta

Celotna država

Grčija

Celotna država

OBMOČJE ALP

Avstrija

Celotna država

Nemčija

Oberbayern in Schwaben (Bayern), Tübingen and Freiburg im Breisgau (Baden-Württemberg)

Francija

Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté, Alsace

Slovenija

Celotna država

Italija

Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria

OBMOČJE ATLANTIKA

Irska

Celotna država

Združeno kraljestvo

Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire in Warwickshire, Avon, Gloucestershire in Wiltshire, Dorset in Somerset, Cornwall in Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd in Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan in West Glamorgan, Northern Ireland, Highlands in Islands, South Western Scotland

Francija

Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre, Midi-Pyrénées

Španija

Galicia, Asturias, Cadiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, Sevilla, La Rioja, Castilla-Léon, Huelva

Portugalska

Celotna država

JUŽNOZAHODNA EVROPA

Portugalska

Celotna država

Španija

Celotna država

Francija

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes

Združeno kraljestvo

Gibraltar

SEVERNOZAHODNA EVROPA

Francija

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgija

Celotna država

Nizozemska

Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant, Limburg

Luksemburg

Celotna država

Nemčija

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- in Oberfranken (Bavaria)

Združeno kraljestvo

Celotna država

Irska

Celotna država

OBMOČJE SEVERNEGA MORJA

Združeno kraljestvo

North-Eastern Scotland, Eastern Scotland, Highlands & Islands (razen Comhairle Nan Eilean in Lochaber, Skye & Lochalsh in Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland inTyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia, Essex.

Nizozemska

Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland

Belgija

Antwerpen, Oost-Vlaanderen, West-Vlaanderen

Nemčija

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen

Danska

Celotna država

Švedska

Västra Götalands, Hallands, Värmlands, Kronobergs län, Skåne län

OBMOČJE BALTIKA

Danska

Celotna država

Švedska

Celotna država

Latvija

Celotna država

Litva

Celotna država

Estonija

Celotna država

Finska

Celotna država

Poljska

Celotna država

Nemčija

Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Regierungsbezirk Lüneburg (Niedersachsen)

OBMOČJE CADSES

Avstrija

Celotna država

Nemčija

Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, Mecklenburg-Vorpommern

Italija

Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Umbria

Češka

Celotna država

Madžarska

Celotna država

Poljska

Celotna država

Slovaška

Celotna država

Slovenija

Celotna država

Grčija

Celotna država

SEVERNO OBROBJE

Finska

Vse regije cilja 1 in mejna območja v Pohjois-Pohjanmaa, Keski – Suomi in Keski-Pohjanmaa

Švedska

Vse regije cilja 1, mejna obalna območja in Gävleborgs län

Združeno kraljestvo

Scotland, zlasti Highlands in Islands

OBMOČJE ARCHIMED

Grčija

Celotna država

Italija

Sicilia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania

Ciper

Celotna država

Malta

Celotna država

OBMOČJE KARIBOV

Francija

Guyane, Guadeloupe, Martinique

OBMOČJE AZOROV-MADEIRE-KANARSKIH OTOKOV

Portugalska

Açores, Madeira

Španija

Canarias

OBMOČJE INDIJSKEGA OCEANA

Francija

Réunion

---

PRILOGA IV

USMERITEV B: PREDNOSTNE NALOGE IN UKREPI

Kot je navedeno v Splošni uredbi, morajo biti vse aktivnosti sofinancirane v okviru strukturnih skladov v soglasju z drugimi zakonodajami in politikami Skupnosti, vključno s pravili o konkurenci.

V smislu spodbujanja skladnega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja bodo ukrepi te usmeritve prispevali k ekonomski in socialni integraciji in k razvoju sodelovanja zadevnih območij.

1.   Strategije prostorskega razvoja, ki vključujejo sodelovanje med mesti in med podeželjem ter urbanimi območji, z namenom spodbujanja policentričnega in trajnostnega razvoja

| — | Oblikovanje perspektiv prostorskega razvoja za transnacionalno področje. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje perspektiv prostorskega razvoja za transnacionalno področje.

| — | Ocenitev teritorialnega učinka politik in projektov, ki vplivajo na transnacionalno področje. |
| --- | --- |

—

Ocenitev teritorialnega učinka politik in projektov, ki vplivajo na transnacionalno področje.

| — | Razvoj sodelovanja med metropolitskimi območji in „prehodnimi mesti“ z namenom razvoja večjih con ekonomske integracije, posebno na obrobju Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Razvoj sodelovanja med metropolitskimi območji in „prehodnimi mesti“ z namenom razvoja večjih con ekonomske integracije, posebno na obrobju Skupnosti.

| — | Razvoj strateških zavezništev in omrežij med malimi in srednje velikimi kraji in mesti, vključno z ukrepi za okrepitev vloge manjših mest v razvoju podeželskih regij. |
| --- | --- |

—

Razvoj strateških zavezništev in omrežij med malimi in srednje velikimi kraji in mesti, vključno z ukrepi za okrepitev vloge manjših mest v razvoju podeželskih regij.

| — | Sodelovanje pri raziskovalnih in razvojnih zadevah in dostopu do inovacij, predvsem v zvezi z mestnimi omrežji. |
| --- | --- |

—

Sodelovanje pri raziskovalnih in razvojnih zadevah in dostopu do inovacij, predvsem v zvezi z mestnimi omrežji.

| — | Ozaveščanje na področju dolgoročnih prostorskih perspektiv in spodbujanje povezovanja institucij za načrtovanje in raziskovalnih institucij za razvoj skupnega opazovanja in spremljanja. |
| --- | --- |

—

Ozaveščanje na področju dolgoročnih prostorskih perspektiv in spodbujanje povezovanja institucij za načrtovanje in raziskovalnih institucij za razvoj skupnega opazovanja in spremljanja.

2.   Razvoj učinkovitega in trajnega transportnega sistema in izboljšan dostop do informacijske družbe

| — | Izboljšan dostop do nacionalnih in transnacionalnih transportnih omrežij in središč, posebno s pomočjo povezav sekundarnih omrežij; gradnja avtocest in glavnih cest je izključena. |
| --- | --- |

—

Izboljšan dostop do nacionalnih in transnacionalnih transportnih omrežij in središč, posebno s pomočjo povezav sekundarnih omrežij; gradnja avtocest in glavnih cest je izključena.

| — | Spodbujanje intermodalnosti in sektorskega premika k bolj okolju prijaznim načinom transporta, posebno pomorskega transporta, transporta na kopensko plovnih poteh in železniškega transporta kot tudi ne-motoriziranih načinov transporta. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje intermodalnosti in sektorskega premika k bolj okolju prijaznim načinom transporta, posebno pomorskega transporta, transporta na kopensko plovnih poteh in železniškega transporta kot tudi ne-motoriziranih načinov transporta.

| — | Podpiranje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za razvoj omrežij in „virtualnih“gruč, posebno za podpiranje skupnih poslovnih in trženjskih strategij in z namenom, da bi malim in srednje velikim podjetjem omogočili boljši dostop do inovacij, posebno tehnoloških inovacij. |
| --- | --- |

—

Podpiranje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za razvoj omrežij in „virtualnih“gruč, posebno za podpiranje skupnih poslovnih in trženjskih strategij in z namenom, da bi malim in srednje velikim podjetjem omogočili boljši dostop do inovacij, posebno tehnoloških inovacij.

| — | Podpiranje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za izboljšanje javnih storitev, vključno s prenosom znanja in izkušenj ter tehnologij med lokalnimi upravami in razvojem programov javnega interesa (izobraževanje in usposabljanje, zdravstvena nega, itd.); |
| --- | --- |

—

Podpiranje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za izboljšanje javnih storitev, vključno s prenosom znanja in izkušenj ter tehnologij med lokalnimi upravami in razvojem programov javnega interesa (izobraževanje in usposabljanje, zdravstvena nega, itd.);

| — | Razvoj telematskih storitev in programov, ki temeljijo na možnostih, ki jih ponuja informacijska družba, za premagovanje razdalj in spodbujanje dostopanja do znanja in inovacij, posebno na področjih kot je elektronsko poslovanje, usposabljanje, raziskovanje in delo na daljavo. |
| --- | --- |

—

Razvoj telematskih storitev in programov, ki temeljijo na možnostih, ki jih ponuja informacijska družba, za premagovanje razdalj in spodbujanje dostopanja do znanja in inovacij, posebno na področjih kot je elektronsko poslovanje, usposabljanje, raziskovanje in delo na daljavo.

3.   Spodbujanje okolja in dobro upravljanje kulturne dediščine in naravnih virov, posebno vodnih virov

| — | Prispevanje k nadaljnjemu razvoju Evropskega ekološkega omrežja (NATURA 2000), povezovanje zaščitenih območij, ki so pomembna iz regionalnega, nacionalnega in transnacionalnega vidika ter vidika Skupnosti; |
| --- | --- |

—

Prispevanje k nadaljnjemu razvoju Evropskega ekološkega omrežja (NATURA 2000), povezovanje zaščitenih območij, ki so pomembna iz regionalnega, nacionalnega in transnacionalnega vidika ter vidika Skupnosti;

| — | Ustvarjalna obnova kulturnih pokrajin, ki so propadle zaradi človeških aktivnosti, vključno s kmetijskimi površinami, ki so ogrožene, oziroma jim grozi propad zaradi opustitve, v okviru integriranih prostorskih razvojnih strategij. |
| --- | --- |

—

Ustvarjalna obnova kulturnih pokrajin, ki so propadle zaradi človeških aktivnosti, vključno s kmetijskimi površinami, ki so ogrožene, oziroma jim grozi propad zaradi opustitve, v okviru integriranih prostorskih razvojnih strategij.

| — | Inovativno pospeševanje naravnega in kulturnega premoženja na podeželju kot možnosti za razvoj trajnega turizma, posebno na redko poseljenih območjih. |
| --- | --- |

—

Inovativno pospeševanje naravnega in kulturnega premoženja na podeželju kot možnosti za razvoj trajnega turizma, posebno na redko poseljenih območjih.

| — | Spodbujanje sodelovanja pri zaščiti in ustvarjalnem razvoju kulturne dediščine. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje sodelovanja pri zaščiti in ustvarjalnem razvoju kulturne dediščine.

| — | Priprava in izvajanje skupnih strategij in ukrepov za upravljanje s tveganjem na območjih, ki so nagnjena k naravnim katastrofam. |
| --- | --- |

—

Priprava in izvajanje skupnih strategij in ukrepov za upravljanje s tveganjem na območjih, ki so nagnjena k naravnim katastrofam.

| — | Priprava in izvajanje integriranih strategij in ukrepov za zaščito proti poplavam na transnacionalnih rečnih razvodjih. |
| --- | --- |

—

Priprava in izvajanje integriranih strategij in ukrepov za zaščito proti poplavam na transnacionalnih rečnih razvodjih.

| — | Priprava in izvajanje integriranih strategij in ukrepov za zaščito pred sušo, ki se nanašajo na ozemlje transnacionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

—

Priprava in izvajanje integriranih strategij in ukrepov za zaščito pred sušo, ki se nanašajo na ozemlje transnacionalnega sodelovanja.

| — | Skupno upravljanje obalnega morja. |
| --- | --- |

—

Skupno upravljanje obalnega morja.

| — | Spodbujanje obnovljivih energetskih virov. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje obnovljivih energetskih virov.

4.   Specifične prednostne naloge

| — | Spodbujanje integriranega sodelovanja pomorskih in otoških regij. Sodelovanje lahko vključuje bilateralne ukrepe sodelovanja. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje integriranega sodelovanja pomorskih in otoških regij. Sodelovanje lahko vključuje bilateralne ukrepe sodelovanja.

| — | Spodbujanje integriranega sodelovanja skrajno obrobnih regij. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje integriranega sodelovanja skrajno obrobnih regij.

| — | Prednostne naloge Sosedskega programa:






  — | Spodbujanje trajnostnega ekonomskega in socialnega razvoja na mejnih območjih; |
| --- | --- | --- |

—

Prednostne naloge Sosedskega programa:

—

Spodbujanje trajnostnega ekonomskega in socialnega razvoja na mejnih območjih;

| — | Doprinos k skupnemu delu z namenom usmerjanja k skupnim izzivom na področjih kot je okolje, javno zdravje, in preprečevanje in borba proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

—

Doprinos k skupnemu delu z namenom usmerjanja k skupnim izzivom na področjih kot je okolje, javno zdravje, in preprečevanje in borba proti organiziranemu kriminalu;

| — | Zagotavljanje učinkovitih obmejnih mehanizmov in varnih meja; |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje učinkovitih obmejnih mehanizmov in varnih meja;

| — | Spodbujanje lokalnih aktivnosti med ljudmi. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje lokalnih aktivnosti med ljudmi.

5.   Tehnična pomoč

Tehnična podora za vzpostavitev transnacionalnih partnerstev s pomočjo ustvarjanja ali razvoja skupnih struktur za izvajanje transnacionalnih programov sodelovanja.

SPLOŠNE IZJAVE

Kot je določeno v Sporočilu z dne 28. aprila 2000 (tukaj vključeno zaradi izpopolnitve)

Izjava Komisije glede italijanskih regij in regij tretjih držav na območju Jadrana

Ko bodo izpolnjeni politični pogoji za spodbujanje sodelovanja v okviru pobude INTERREG III med italijanskimi regijami in regijami tretjih držav na območju Jadranu, bo Komisija preučila najbolj ustrezne metode za spodbujanje tega sodelovanja z drugimi instrumenti za sodelovanje.

Izjava Komisije glede posebnih obveznosti, ki jih je prevzel Evropski svet za Berlin

Komisija potrjuje, da bodo vse posebne obveznosti, ki jih je prevzel Evropski svet za Berlin glede pobud Skupnosti za Avstrijo in Nizozemsko upoštevane, posebno v okviru pobude INTERREG III.

Izjava Komisije glede sodelovanja med pobudo INTERREG III in Balkanom

Ko bodo izpolnjeni politični pogoji za spodbujanje sodelovanja v okviru pobude INTERREG III med najbolj zadevnimi državami članicami, predvsem Avstrijo, Grčijo in Italijo, in tretjimi državami na Balkanu, bo Komisija preučila najbolj ustrezne metode za spodbujanje tega sodelovanja z drugimi instrumenti za sodelovanje.

IZJAVE GLEDE USMERITVE A

Izjava Komisije v zvezi z Belfastom

Komisija pozdravlja pozitivne rezultate Posebnega programa za mir in spravo na Severni Irski in v drugih obmejnih okrožjih Irske in programa Severna Irska-Irska INTERREG II A.

Da bi zagotovili, da se lahko na podlagi uspehov teh programov gradi tudi v prihodnosti, Komisija meni, da naj bo Belfast (tako Zunanji Belfast kot Belfast na ravni Nuts III) udeležen v novem programu INTERREG III usmeritev A za obdobje 2000-2006 v okviru pravila 20 % prožnosti za mejna območja – točka 10 smernic pobude INTERREG III.

Izjava Komisije glede uporabe pobude INTERREG III usmeritev A za primer Belgije

Da bi zagotovili uspešno uporabo čezmejnih programov z Nizozemsko, Nemčijo, Luksemburgom in Francijo, Komisija meni, da morajo okrožja Hasselt, Huy, Waremme et Marche-en-Famenne prednostno sodelovati v novem programu INTERREG III usmeritev A za obdobje 2000-2006 v okviru pravila 20 % prožnosti za mejna območja – točka 10 smernic pobude INTERREG III, ob posebnem upoštevanju nujne skladnosti projektov, ki bodo predloženi v okviru zadevnih programov.

IZJAVE GLEDE USMERITVE B

Izjava Komisije glede sodelovanja na območju Barentsovega morja

V okviru prihodnjega programa za transnacionalno sodelovanje Interreg III B za območje Baltika, posveča Komisija posebno pozornost prošnji, ki sta jo izrazili državi Švedska in Finska, za možnost razvoja prednostnih nalog za nadaljnje sodelovanje teh dveh držav članic in njihovih sosedov (Norveške in Rusije) na območju Barentsovega morja.

Izjava Komisije glede sodelovanja v Južnem Baltiku

Komisija meni, da se mora sodelovanje, ki se trenutno spodbuja v okviru projekta po členu 10 programa SWEBALTCOP, nadaljevati v okviru nove pobude INTERREG III. Glede na naravo tega sodelovanja, naj bi bile prihodnje aktivnosti organizirane v okviru usmeritve B programa za Baltiško morje. V primeru težav glede koordinacije med INTERREG III in PHARE je Komisija pripravljena preveriti druge možnosti za spodbujanje tega sodelovanja.

IZJAVE O POGLAVJU VII

Izjava Komisije glede izvajanja poglavja VII

Rok za samodejno prenehanje obveznosti, kar je podrobno razloženo v členu 31(2) v pododstavku 2 Splošne uredbe, je lahko podaljšan na podlagi preverjanja vsakega primera posebej, ob upoštevanju zamud zaradi postopkov sprejemanja odločitev glede zunanjih finančnih instrumentov.

Izjava Komisije glede Pobude INTERREG III in instrumenta TACIS

Ob zavedanju pomembnosti Severne Dimenzije in trenutnih težav, ki se upoštevajo v okviru sodelovanja med pobudo Skupnosti INTERREG III in instrumentom TACIS, Komisija razglaša svojo pripravljenost za iskanje učinkovite koordinacije in doslednosti med programi INTERREG III in pomoči TACIS med drugim s pomočjo operativnih smernic z namenom izboljšave pogojev za to sodelovanje brez poseganja v politične pogoje, ki bi bili lahko povezani z izvajanjem instrumenta TACIS.

Izjava Komisije glede INTERREG III in MEDA

Ob zavedanju pomembnosti Sredozemske Dimenzije in trenutnih težav, ki se upoštevajo v okviru sodelovanja med pobudo Skupnosti INTERREG III in instrumentom MEDA, Komisija razglaša svojo pripravljenost za iskanje učinkovite koordinacije in doslednosti med programi INTERREG III in pomoči MEDA med drugim s pomočjo operativnih smernic, da bi tako izboljšali pogoje potrebne za to sodelovanje.

Izjava Komisije glede programa ESPON

Če je 15 držav članic pripravljenih, da skupaj predložijo predlog za kooperacijsko omrežje med instituti za prostorski razvoj (ESPON), ki vključuje finančne mehanizme in v zvezi z opazovanjem in analizami teženj prostorskega razvoja v Evropi, je Komisija naklonjena k sofinanciranju tega sodelovanja s pomočjo proračunske linije za „omrežja“, ki je predvidena v točki 53 smernic pobude INTERREG III.

---

(TA PRILOGA NADOMESTI PRILOGO A K SPOROČILU O MEDREGIONALNEM SODELOVANJU)

PRILOGA A

PODROČJA PROGRAMIRANJA

| Progam | Država članica | Območja, ki izpolnjujejo pogoje |
| --- | --- | --- |
| JUŽNA CONA | Italija | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta |
| Grčija | Dytiki Ellada, Peloponnisos,Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki |
| Portugalska | Celotna država |
| Španija | Celotna država |
| Francija | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion |
| Združeno kraljestvo | Gibraltar |
| Ciper | Celotna država |
| Malta | Celotna država |
| ZAHODNA CONA | Francija | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgija | Celotna država |
| Nizozemska | Celotna država |
| Luksemburg | Celotna država |
| Nemčija | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg |
| Združeno kraljestvo | Celotna država (razen Gibraltarja) |
| Irska | Celotna država |
| SEVERNA CONA | Danska | Celotna država |
| Nemčija | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Švedska | Celotna država |
| Finska | Celotna država |
| Estonija | Celotna država |
| Latvija | Celotna država |
| Litva | Celotna država |
| Poljska | Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie |
| VZHODNA CONA | Avstrija | Celotna država |
| Nemčija | Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, |
| Italija | Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche |
| Grčija | Anatoliki Maekdonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros |
| Češka | Celotna država |
| Madžarska | Celotna država |
| Slovaška | Celotna država |
| Slovenija | Celotna država |
| Poljska | Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie |

Progam

Država članica

Območja, ki izpolnjujejo pogoje

JUŽNA CONA

Italija

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta

Grčija

Dytiki Ellada, Peloponnisos,Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki

Portugalska

Celotna država

Španija

Celotna država

Francija

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion

Združeno kraljestvo

Gibraltar

Ciper

Celotna država

Malta

Celotna država

ZAHODNA CONA

Francija

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgija

Celotna država

Nizozemska

Celotna država

Luksemburg

Celotna država

Nemčija

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg

Združeno kraljestvo

Celotna država (razen Gibraltarja)

Irska

Celotna država

SEVERNA CONA

Danska

Celotna država

Nemčija

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern

Švedska

Celotna država

Finska

Celotna država

Estonija

Celotna država

Latvija

Celotna država

Litva

Celotna država

Poljska

Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie

VZHODNA CONA

Avstrija

Celotna država

Nemčija

Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen,

Italija

Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche

Grčija

Anatoliki Maekdonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros

Češka

Celotna država

Madžarska

Celotna država

Slovaška

Celotna država

Slovenija

Celotna država

Poljska

Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie

---